Između Venecije i Zadra - kvarnerski prinosi skulpturi trečenta za profesora Nikolu Jakšića - Bradanović, Marijan (ASPICE HUNC OPUS MIRUM: zbornik povodom sedamdesetog rođendana Nikole Jakšića, 2020)
U radu koji se bavi primjerima kamene skulpture s područja kvarnerskih otoka i iz grada Senja uspoređuju se karakteristični dotoci mletačkoga trečenta, s onima za koje je moguće utvrditi da su se odvijali preko Zadra. U prvom su dijelu rada odabrana dva slučaja fragmenata neke veće kompozicije oltara, sarkofaga ili tabernakula iz grada Cresa i grada Krka. Preciznije je u okviru mletačkoga trečenta atribuiran primjer grupe Navještenja iz Krka pripisan koparsko-akvilejskoj radionici dekorativne kamene plastike. Drugi dio rada bavi se primjerima skulpture koja se može tumačiti u okvirima djelatnosti radionice zadarskoga majstora Pavla iz Sulmone. Bez ponavljanja opsežnih dosadašnjih valorizacija profesora I. Petriciolija i E. Hilje donose se nepoznati fragmenti skulpture iz Gradskog muzeja u Senju koje se direktno može povezati s nadgrobnim spomenikom nadbiskupa Nikole Matafara iz zadarske katedrale, naravno i s dijelom ornamentalnog repertoara grobnog spomenika biskupa de Cardinalibusa iz senjske katedrale. Zatim se zadarski reljef grba obitelji Fanfogna povezuje s reljefom nad portalom franjevačkog samostana u gradu Krku. Ukratko se spominju primjeri drugih, slabijih i naknadnih odjeka rada Pavla iz Sulmone na Kvarneru. Oni će se zasebno objaviti na drugom mjestu u nekoj manje svečanoj prigodi. Završni akcent pridaje se tzv. sarkofagu Mande Budrišić iz klaustra franjevačkog samostana u Kamporu na Rabu. Njega se nastoji pridružiti najkvalitetnijem dijelu opusa Pavla iz Sulmone. Osobito se pritom uspoređuje lik Bogorodice s Djetetom sa skulpturom zadarskog grobnog spomenika nadbiskupa Nikole Matafara. Ističu se antikizirajući elementi položaja nogu i načina kako ih obavija draperija te način oblikovanja šaka. Sličnosti se nalaze i s malim reljefom Bogorodice s Djetetom s portala crkve Sv. Mihovila u Zadru. Ornamentalni dijelovi rapskoga reljefa posebno se uspoređuju s onima na portalu crkve Sv. Mihovila u Zadru. Odabrani primjeri zorno svjedoče o likovnom ukusu kvarnerske sredine i pravcima dotoka iz Venecije i Zadra, izraženima u razdoblju kasnog 14. stoljeća.