Morepress je mrežna izdavačka platforma Sveučilišta u Zadru. Morepress Knjige obuhvaća e-knjige koje izdaje Sveučilište.
Geoprostorne tehnologije u modeliranju kakvoće jezerske vode
Ovaj priručnik predstavlja praktičan vodič za primjenu suvremenih geoprostornih tehnologija u analizi kakvoće jezerske vode korištenjem satelitskih snimaka Sentinel-2. Poseban naglasak stavljen je na primjenu softvera SNAP (Sentinel Application Platform) i alata geografskih informacijskih sustava (GIS) u postupcima preuzimanja, pripreme i obrade satelitskih podataka, izračuna spektralnih indeksa te interpretacije dobivenih rezultata. Priručnik vodi korisnika kroz cjelokupan postupak obrade podataka te prikazuje mogućnosti procjene ekološkog stanja jezerskih ekosustava integracijom satelitskih snimki, terenskih mjerenja i analitičkih modela. Posebna je pozornost posvećena usporedbi rezultata dobivenih daljinskim istraživanjima s in situ mjerenjima radi validacije podataka i povećanja pouzdanosti procjena. Namijenjen je studentima, istraživačima i stručnjacima iz područja zaštite okoliša, upravljanja vodnim resursima, geografije, geoinformatike i srodnih disciplina, kao i svim korisnicima zainteresiranima za primjenu daljinskih istraživanja u praćenju kakvoće jezerske vode.
Autorska prava (c) 2026 Ante Šiljeg, Anja Batina, Gloria Pedić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Zbirka psihologijskih skala i upitnika: svezak 13
Trinaesti svezak Zbirke psihologijskih skala i upitnika nastavak je dugogodišnje tradicije predstavljanja znanstvenog rada nastavnika Odjela za psihologiju Sveučilišta u Zadru. Riječ je o jedinstvenoj publikaciji u Hrvatskoj koja različitim korisnicima psihologijske struke omogućuje pristup mjernim instrumentima. Zbog raznolikosti prikazanih skala i upitnika, publikacija je zanimljiva ne samo znanstvenicima nego i stručnjacima iz prakse u različitim sustavima, uključujući odgoj i obrazovanje, socijalnu skrb, zdravstvo, ljudske resurse i sl. Posebno je vrijedna studentima psihologije, koji u njoj mogu pronaći instrument za potrebe završnog ili diplomskog rada, ali i svima koji žele pratiti recentna psihologijska istraživanja te nove konstrukte u različitim područjima psihologije. Sadržaj trinaestog sveska Zbirke psihologijskih skala i upitnika odražava tematsku raznolikost kroz 14 priloga koji obuhvaćaju različita područja psihologije (školska/edukacijska psihologija, klinička i zdravstvena psihologija, organizacijska psihologija, ekološka psihologija i dr.). Upitnici i skale namijenjeni su mjerenju konstrukata u različitim populacijama, od djece i adolescenata do osoba starije životne dobi. U izradu priloga ovog sveska bilo je uključeno ukupno trinaest nastavnika Odjela za psihologiju Sveučilišta u Zadru. Svaki prilog sadrži teorijsku osnovu konstrukta, opis mjernog instrumenta (uključujući način primjene i bodovanja), prikaz uzoraka na kojima je instrument primijenjen, psihometrijska svojstva instrumenta te popis literature. Na kraju svakog priloga nalazi se mjerni instrument u cijelosti s pripadajućom uputom za primjenu, dostupan bez naknade za korištenje. Prilozi obuhvaćaju novokonstruirane upitnike te adaptacije već postojećih mjernih instrumenata na drugim jezicima. Instrumenti su ili javno dostupni za istraživačke svrhe ili je za njihovu adaptaciju i objavljivanje osigurana suglasnost autora izvornih skala i upitnika. Konkretno, četiri priloga odnosi se na prikaz izvornih instrumenata koje su konstruirali autori priloga i njihovi suradnici u okviru širega znanstvenog rada, zbog čega predstavljaju autorsko djelo (Upitnik percepcije kvalitete zdravstvenih usluga, Skala povratnih informacija učeniku, Nova skala emocionalne i seksualne nevjere, Upitnik aktivnog i pasivnog sekstinga). Preostalih deset priloga prikazuje adaptirane verzije postojećih instrumenata na drugim jezicima, za koje su autori priloga pribavili suglasnost autora izvorne verzije (Skala povezanosti s prirodom, Lista kontakata i aktivnosti primjećivanja prirode, Skala žaljenja zbog roditeljstva, Skala racionalnih i intuitivnih stilova odlučivanja, Inventar stresa školskih psihologa/stručnih suradnika, Kratka skala centralnosti događaja (CES-7), Skala problematičnog korištenja mobitela, Strah od propuštanja na poslu (WFoMO), Skala duhovnog zdravlja i životne orijentacije). Vjerujemo da prilozi u ovome, trinaestom svesku Zbirke psihologijskih skala i upitnika mogu biti korisni psiholozima u njihovim budućim znanstvenim, nastavnim i stručnim aktivnostima.
Autorska prava (c) 2026 Ana Šimunić, Marina Nekić, Jelena Ombla, Andrea Tokić, Marina Vidaković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Priručnik „Zdrava radna organizacija: Što je i kako je ostvariti u hrvatskom kontekstu?“ namijenjen je rukovoditeljima, zaposlenicima, znanstvenicima, stručnjacima i studentima zainteresiranima za razvoj radnih organizacija koje istodobno promiču dobrobit zaposlenika i ostvaruju održiv organizacijski uspjeh. Polazeći od pretpostavke da su rukovoditelji i zaposlenici ravnopravni nositelji organizacijskih promjena, priručnik pruža teorijske i praktične smjernice za razvoj zdravih radnih organizacija prilagođenih specifičnostima hrvatskog radnog okruženja. U prvom dijelu priručnika prikazan je koncept zdrave radne organizacije kroz pregled relevantnih teorijskih pristupa i znanstvenih spoznaja te su predstavljeni ključni elementi i smjernice za njegovu primjenu u praksi. Drugi dio donosi rezultate pilot istraživanja provedenog među hrvatskim zaposlenicima, usmjerenog na ispitivanje njihovih percepcija zdrave radne organizacije i procjene zdravlja organizacija u kojima rade. Dobiveni rezultati pružaju vrijedan uvid u obilježja zdravih organizacija u hrvatskom kontekstu, otvaraju nova istraživačka pitanja te nude preporuke za unapređenje radnog okruženja i dobrobiti zaposlenika. Priručnik predstavlja koristan alat za osobni i organizacijski razvoj te doprinosi promicanju zdravijih radnih organizacija i društva u cjelini.
Autorska prava (c) 2026 Ana Slišković, Andrea Tokić, Ana Šimunić, Matilda Nikolić Ivanišević, Jelena Ombla https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Prijateljstvo u kasnosrednjovjekovnoj dubrovačkoj političkoj misli i svakodnevnici
Monografija je posvećena analizi političkog prijateljstva u kasnosrednjovjekovnom Dubrovniku kao višeslojnog fenomena koji se istovremeno ostvaruje na razini političke misli i svakodnevnih društvenih praksi. Polazišna je teza da razdjelnica između privatne i javne sfere nije bila jasna, pri čemu su osobni odnosi činili sastavni dio političkog djelovanja. Odnos prijateljstva uključivao je uzajamnu pomoć, savjetovanje, ekonomsku potporu, ali i moralne obveze te emocionalne obrasce koji su usmjeravali ponašanje sudionika. Prijateljstvo stoga nije označavalo isključivo privatnu i afektivnu vezu, već društveno, političko i pravno prepoznat odnos utemeljen na reciprocitetu i očekivanim uzusima ponašanja. U kasnosrednjovjekovnom kontekstu, prijateljstvo je imalo znatno šire značenje nego što je to danas. Obuhvaćalo je krvne i bračne veze, odnose zavisnosti, klijentelističke mreže, vojna i profesionalna udruženja, gilde, bratovštine te različite institucionalne i privatne oblike umrežavanja. Takva semantička širina omogućila je njegovu primjenu na horizontalnoj i vertikalnoj razini odnosa u sferi visoke politike, pri čemu su mreže prijateljstva funkcionirale kao važan instrument pristupa resursima moći, karijernog uspona te političke stabilnosti. Važan doprinos rada odnosi se na analizu diskursa (ne)prijateljstva, koji je imao performativnu funkciju. Dubrovačke vlasti koristile su jezik prijateljstva i neprijateljstva kao sredstvo oblikovanja društvene i političke stvarnosti. Nazvati nekoga prijateljem značilo je uspostaviti odnos koji podrazumijeva uzajamnu pomoć i lojalnost, čime je jezik izravno utjecao na ponašanje aktera i usmjeravao političko djelovanje, osobito u ozračju neizvjesnosti. Središnje mjesto u funkcioniranju tih odnosa zauzimale su moralne vrijednosti. Odanost, pouzdanost, zahvalnost, postojanost i međusobno povjerenje nisu bili apstraktni ideali, nego stvarni kriteriji političke vjerodostojnosti. Njihovo ispunjavanje osiguravalo je stalnost odnosa, dok su njihovo kršenje, izdajama, manipulacijama i uskraćivanjem potpore vodili do gubitka ugleda i časti, prekida savezništava i političke izolacije. Emocionalna dimenzija odnosa pritom je imala sveprožimajuću ulogu, posebno ljubav, dok su mržnja i ljubomora imali razarajuću, no ponekad i povezujuću ulogu, ovisno o kontekstu. Prijateljstvo i neprijateljstvo stoga nisu bile strogo razdvojene kategorije, nego fluidni i promjenjivi oblici odnosa koji su se mogli transformirati prema potrebama svakodnevice. Neutralnost se pritom tek postupno razvijala kao treća opcija i pravno regulirana mogućnost. Za potvrdu i održavanje veza prijateljstva od velikog su značaja njegove simboličke potvrde gestama bliskosti, kao što su objedovanje, rukovanje, zagrljaji i poljupci, darivanje, zajedničko jahanje, ali i javne ritualne svečanosti te zakletve. Unatoč tome, takve su veze bile podložne narušavanju uslijed političkih repozicioniranja, pri čemu je politička pragmatičnost nadilazila očekivane obveze. Zaključno, političko prijateljstvo u kasnosrednjovjekovnom Dubrovniku predstavlja važan princip organizacije društveno-političkih struktura, na razini središnjih struktura vlasti, ali i života pojedinaca, koji istodobno integrira moralne norme, emocionalne obrasce i pragmatične interese. Ono nije služilo samo kao sredstvo postizanja željenih ciljeva, već i za izgradnju osobnog i kolektivnog identiteta, legitimizaciju autoriteta i održavanje ravnoteže između sukoba i suradnje. Dubrovnik se pritom uklapa u širi kontekst Latinskog Zapada, potvrđujući da je prijateljstvo bilo univerzalna, ali prilagodljiva kategorija srednjovjekovne političke kulture. Upravo zato ova knjiga otvara prostor za daljnje promišljanje odnosa društvenog umrežavanja i povezivanja te njihovih implikacija, kako u prošlosti tako i u suvremenom dobu.
Autorska prava (c) 2026 Valentina Šoštarić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
Mirila u kontekstu interdisciplinarna je knjiga koja nastoji cjelovito predstaviti fenomen mirila – kamenih spomenika uz pogrebne putove dalmatinskog zaleđa. Ova publikacija okuplja znanstvenike iz područja etnologije, geografije i povijesti kako bi mirila smjestili u njihov društveni, kulturni, duhovni i krajobrazni kontekst. Kroz osam tematskih poglavlja knjiga otkriva kako su mirila nastajala u prostoru obilježenom migracijama, transhumantnim stočarstvom, stočarskim gospodarstvom, obiteljskim životom, predajama i vjerovanjima, te kako su ta kamena odmarališta bila dio šire mreže svetih mjesta u Bukovici, Ravnim kotarima i na južnom Velebitu. Knjiga pokazuje da mirila nisu samo dio pogrebnog običaja, nego i ključ za razumijevanje cijelog jednog načina života: mobilnog, stočarskog i duboko povezanog s krajolikom i njegovom simbolikom. U ovoj publikaciji mirila postaju most između prošlosti, prostora i suvremenih interpretacija. Mirila u kontekstu važan je doprinos istraživanju materijalne i nematerijalne kulturne baštine te nezaobilazno štivo za sve koji žele razumjeti kulturni identitet dalmatinskog zaleđa.
Autorska prava (c) 2026 Mario Katić; Ana Škarica, Lena Mirošević, Ante Blaće, Šime Vrkić, Matija Dronjić, Danijela Birt Katić, Marina Jurjević; Marin Ćurković; Mate Ćurković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
ZFD 10: Zbornik radova s Međunarodnoga znanstvenog skupa Zadarski filološki dani 10 održanog u Zadru 10. studenoga 2023.
Zbornik radova Zadarski filološki dani 10 objedinjuje radove izložene na Međunarodnome znanstvenom skupu Zadarski filološki dani 10 održanome na Sveučilištu u Zadru 10. studenoga 2023. godine u organizaciji Odjela za kroatistiku i Odjela za rusistiku Sveučilišta u Zadru. To je bila jubilarna, dvadeseta godina Zadarskih filoloških dana, koji se održavaju bijenalno, a koji su tradicionalno okupili brojne domaće i strane ugledne znanstvenike. Na skupu je sudjelovalo više od pedeset znanstvenika iz Hrvatske i inozemstva (Austrije, Španjolske, Poljske, Slovačke, Bugarske, Srbije i dr.), a bilo je obuhvaćeno pet tematskih cjelina: „Miroslav Krleža (130. godišnjica rođenja)“, „Suvremena čitanja slavenskih književnosti“, „Aktivne tendencije u suvremenim slavenskim jezicima“, „Jezik i književnost u suvremenome metodičkom kontekstu“ i „Zadar – umjetnost, kultura, književnost“. Zbornik donosi trinaest znanstvenih radova koji su prošli dvostruku slijepu recenziju, a recenziran je i cjelovit Zbornik dvjema recenzijama. Radovi su raspoređeni unutar tematskih cjelina u okviru kojih su izlagani na filološkom skupu.
Autorska prava (c) 2026 Mirela Šušić; Petra Božanić, Jadranka Nemeth-Jajić, Rosica Stefčeva, Ljubica Jeljenić, Marija Konsuo Kuzmanić, Tatjana Bašić, Jelena Vignjević, Ewa Hoffmann-Piotrowska, Ivan Šunjić, Snežana J. Milojević, Branko Tošović, Иван Посохин, Tin Lemac, Nenad Krcić, Klara Kajba-Šimanić; Marina Radčenko; Josipa Korljan Bešlić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Izdavač Rowman & Littlefield objavio je 2020. godine knjigu o hrvatskim otocima pod naslovom The Notion of Near Islands – The Croatian Archipelago. Jedanaest autora iz Hrvatske i dvojica iz inozemstva priredili su 11 poglavlja u kojima su hrvatski otočni prostor razmatrali s različitih znanstvenih motrišta, uzimajući u obzir svjetsku tipologiju u pogledu udaljenosti od kopna po kojoj su svi hrvatski otoci priobalni. Ova je knjiga djelomični prijevod knjige The Notion of Near Islands. Izvorno izdanje pisano na engleskom jeziku nije se moglo, a ni smjelo urediti samo kao zbir prijevoda tekstova na hrvatski jezik. Trebalo ju je preurediti, prije svega zato što smo englesko izdanje namijenili čitateljima diljem svijeta, kojima je u nedostatku sinteza ili opsežnijih preglednih članaka o hrvatskim otocima na stranim jezicima trebalo predstaviti malo otočje u malom moru Sredozemlja. Čitateljima u Hrvatskoj treba, naravno, detaljnije, pa i kritičnije progovoriti o posebnostima otočnog prostora u pročelju obalnih regija. K tome, u samo četiri godine otkako je knjiga objavljena, mnogo se toga i dogodilo. Prebrodili smo pandemiju bolesti COVID-19, dočekali popis stanovništva 2021., a gospodarstvo se suočilo s raznim poteškoćama, uz ostalo i onima snažno uvjetovanim globalnom političkom i energetskom krizom. Gotovo sva poglavlja trebalo je stoga dopuniti, proširiti, neka toliko da je često bilo lakše pisati nanovo nego uređivati postojeće. Poglavlje iz originala o bliskim otocima u globalnom kontekstu pritom je izostavljeno, a poglavlje o otočnoj politici dopunjeno je u tolikoj mjeri da ga je trebalo podijeliti na dva. Dodana su i dva nova, o insularnom gospodarstvu i turizmu i te o indeksu sreće stanovnika hrvatskih otoka. Autorska prava za prijevod engleskog jezika te koordinaciju pripreme knjige na hrvatskom jeziku preuzelo je Sveučilište u Zadru na kojem se više sastavnica i znanstvenih timova sustavno bavi hrvatskim otocima. Premda se na tom sveučilištu, kao i na drugim hrvatskim sveučilištima i znanstvenim institutima, otoke sve više istražuje interdisciplinarno, svojevrsna inercija i dalje pridonosi preferiranju metoda i diskursa unutar pojedinih znanstvenih područja i polja. Pokušali smo stoga prirediti djelo koje će uvažavanjem dosadašnjih spoznaja i usvajanjem interdisciplinarnosti koja obilježava novija znanstvena istraživanja rezultirati koherentnom cjelinom i uvesti čitatelje u nesologiju, znanstvenu disciplinu o otocima.
Autorska prava (c) 2026 Nenad Starc; Petar Filipić, Željka Kordej-De Villa, Sean Turner, Joško Božanić, Julijano Sokolić, Tomislav Oroz, Vladimir Skračić, Ana Perinić Lewis, Marina Blagaić Bergman, Sonja Podgorelec, Sanja Klempić Bogadi, Anica Čuka, Josip Faričić, Nenad Starc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Zbornik Nova promišljanja o djetinjstvu II / Dijete i prostor nastavak je na već započetu priču o djetinjstvu sad iz praktične vizure promatranja djeteta i prostora iz stvarnog konteksta. Na samom početku zbornika nalaze se plenarna izlaganja renomiranih znanstvenika iz odabranog područja, i to Roberte Mineo, koja problematizira ulogu okoliša i prostora u Reggio Emilia pristupu s apekta grupnoanalitičke interpretacije, Irene Klasnić koja smješta dijete i prostor u okvire pedagoškog diskursa te na kraju Laszla Varge koji problematizira neuropedagogiju ranog djetinjstva kao otvoren prozor prema svijetu. Ostali radovi zastupljeni u zborniku kategorizirani su kao stručni te daju široku tematsku lepezu veze odgojno-obrazovnog prostora sa širom društvenom zajednicom, kroz stvaralački odgojno-obrazovni potencijal životnih prostora. Nadalje, radovi prostornost dovode u vezu i s glazbenim igrama djece predškolske dobi, Orffovim instrumentarijem kao poticajem i sredstvom djetetova glazbenog razvoja, s likovnim ostvarajima koji se povezuju sa stranim jezikom. Prostor se stavlja i u kontekst poticanja tjelesnog vježbanja u odgojno-obrazovnom procesu kao ključnog čimbenika cjelokupnog djetetova razvoja, te se također ističe važnost provođenja igre na otvorenome (mozaik-pristup), osobito u ovo digitalno doba. Stoga je svakako zanimljiv rad koji se bavi suvremenom problematikom tzv. sharentinga odnosno sve većega roditeljskog izlaganja vlastite djece medijskom prostoru. Dio radova tematizira povezanost fine motorike i razvoja govora u jasličkoj dobi te djetetov doživljaj odgojno-obrazovnog prostora. S obzirom na tematske okvire koji su obuhvaćeni, a dio su stvarnog prostora, odnosno struke, vjerujemo da će ovaj zbornik pomoći u radu prije svega odgojiteljima, studentima predškolskih studija, ostalim stručnjacima i svekolikoj javnosti.
Autorska prava (c) 2026 Jelena Alić; Ana Zubčić, Marijana Katavić, Tomislav Košta, Tamara Kisovar-Ivanda, Tihana Kokanović, Ksenija Medini, Vanja Petrović, Jelena Alić, Sara Nikl, Polona Jančič Hegediš, Vlasta Hus, Daniela Petrušić, Marijana Plivelić, Lana Ribarić, Sandra Zjačić-Ljubičić, Snježana Habuš Rončević, Marija Čižmešija, Ivanka Dmitrovski; Violeta Valjan Vukić, Slavica Vrsaljko; Roberta Mineo, Irena Klasnić, László Varga, Anamarija Bezina, Jasminka Gall Borjan, Lidija Bobić, Martina Krupić, Anka Perić, Ana Bulaja, Monika Krajačić, Jelena Mustafić, Rosa Buonanno, Maria Barbara Donnici, Lana Očko https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Zbornik radova 24th Psychology Days in Zadar: Book of Selected Proceedings uključuje odabrane pregledne i znanstvene radove (ukupno 12), domaćih i stranih autora, koji su prezentirani na međunarodnom znanstveno-stručnom skupu 24. Dani psihologije u Zadru održanom u svibnju 2024. godine. Uredništvo zbornika sastoji se od međunarodno prepoznatih znanstvenika, a radovi su prošli neovisni recenzentski postupak. Zbornik predstavlja važan doprinos znanstvenoj i stručnoj javnosti i ima važnu ulogu u promicanju međunarodne znanstvene prepoznatljivosti Odjela za psihologiju te Sveučilišta u Zadru u cjelini.
The Psychology Days in Zadar: Book of Selected Proceedings
Autorska prava (c) 2026 Ivana Macuka; Anja Lujić, Senka Vasović, Marko Janković, Milica Popović Stijačić, Helena Tomšek, Aleksandra Huić, Marina Maglić, Pavle Valerjev, Luka Marija Delimar, Jasmina Šunjka Ćorković, Marko Đurica, Tiana Alexandra Marić, Dunja Mićunović, Dora Korać, Marta Batel, Isabelle Roskam, Moïra Mikolajczak, Asmir Gračanin, Ivana Tucak Junaković, Paula Pedić Duić, Tea Pavin Ivanec, Zvjezdan Penezić, Siniša Lakić, Biljana Mirković, Lana Vujaković, Barbara Rončević Zubković, Rosanda Pahljina-Reinić, Hristina Kamenović https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
U organizaciji Odjela za izobrazbu učitelja i odgojitelja na Sveučilištu u Zadru 4. i 5. lipnja 2021. godine održana je međunarodna znanstveno-umjetnička konferencija u virtualnom obliku. Suorganizatori konferencije bili su Odjel za nastavničke studije u Gospiću, Pedagoški fakultet Sveučilišta u Mariboru i Hrvatska udruga istraživača dječje književnosti. U promišljanjima o temi konferencije, programski odbor bio je vođen suvremenim znanstvenim postulatima o interdisciplinarnom dijalogu različitih znanstvenih područja, istovremeno težeći cjelovitijem pristupu određenom znanstvenom problemu. Stoga je konferencija bila zamišljena kao susretište različitih znanstvenih, umjetničkih i metodoloških perspektiva u promišljanjima o djetinjstvu.
Autorska prava (c) 2025 Barbara Gradišnik, Andriana Marušić, Adrijana Višnjić Jevtić, Ivana Visković, Emilija Matassi Botunac, Tamara Kisovar Ivanda, Iva Babić, Slavica Vrsaljko, Svetlana Kalezić Radonjić, Marija Živković, Dijana Drandić, Lorena Lazarić, Manuela Vladić-Maštruko, Jelena Tomić, Ana Motl Demo, Suzy Rosemond, László Varga, Vesna Bilić, Bruno Matijašević, Sanja Jurić, Larisa Vivoda, Dubravka Zima, Andrea Lakić, Ivana Korenika, Marijana Mohorić, Marijana Dragoslavić, Adriana Šimunović, Božica Vuić, Anka Jurčević Lozančić, Mira Klarin, Jelena Marković; Slavica Šimić Šašić, Katarina Ivon; Antonia Dokoza, Marina Đuranović, Ana Bašić, Jelena Vignjević, Marco Angster, Jakov Proroković, Nikolina Mesić, Katica Balenović, Lucija Pećarina, Maja Verdonik, Irena Klasnić; Maja Cindrić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
ZFD 9: Zbornik radova s Međunarodnoga znanstvenog skupa Zadarski filološki dani 9 održanog u Zadru 12. i 13. studenoga 2021.
Zadarski filološki dani 9 zbornik je radova bijenalne Međunarodne znanstvene konferencije Zadarski filološki dani koja se tradicionalno održava u organizaciji Odjela za kroatistiku i Odjela za rusistiku Sveučilišta u Zadru. Konferencija je održana 12. i 13. studenoga 2021.godine na Sveučilištu u Zadru, a bila je usredotočena na četiri teme: općeknjiževnu „Slavenske književnosti i medicina“, obljetničarsku „Tin Ujević (130. godišnjica rođenja)“, općelingvističku „Jezik i književnost zadarskog područja (20. stoljeće)“ i metodičku „Kurikulski pristup u nastavi.“ Radovi u Zborniku stoga su također raspoređeni unutar istih tematskih okvira. Osamnaest je izlagača svojim prilozima obogatilo sastav Zbornika, a njihovi su radovi prošli dvostruku slijepu recenziju.
Autorska prava (c) 2025 Josip Miletić, Tin Lemac, Maja Pandžić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Potaknuti 200. obljetnicom rođenja Oca Domovine – dr. Ante Starčevića (23. V. 1823.; Veliki Žitnik – 28. II. 1896.; Zagreb), Odjel za nastavničke studije u Gospiću, Sveučilišta u Zadru, i Državni arhiv u Gospiću organizirali su 26. i 27. svibnja 2023. godine u Gospiću znanstveni skup s međunarodnim sudjelovanjem – 8. Dane Šime i Ante Starčevića, pod nazivom Suvremeni koncept domovine (The Modern Concept of Homeland). Djelujući u sredini koja je prije više od dvjesto godina iznjedrila Oca Domovine, začetnika ideje o državnoj samostalnosti i pravu naroda na samoodređenje, zastupnika liberalnih načela u izgradnji države, intrigantnog u svojim jezikoslovnim, političkim i filozofskim stajalištima, posve se prirodno u tematskom određenju skupa iskristalizirala ideja o razmatranju kompleksnosti poimanja domovine i domoljublja, u povijesnom kontekstu, ali i u današnjem vremenu. U tom smo smislu koncepciju skupa usmjerili znanstvenim propitivanjima semantički slojevitog pojma domovine kontekstualizirana u obzor humanističkog, društvenog i interdisciplinarnog motrišta. Odaziv više od pedeset sudionika iz brojnih hrvatskih i inozemnih sveučilišta svjedoči velikom interesu za predloženu temu. Zbornik koji je preda nama čini devetnaest radova predstavljenih na navedenom znanstvenom skupu na temu domovine i domoljublja. Koncipiran je u četiri tematske cjeline: prvu čine tri plenarna izlaganja u kojima znanstvenici s dvaju domaćih i jednog inozemnog sveučilišta donose svoje priloge odabranoj temi. Rad pozvanog predavača, prof. dr. sc. Pave Barišića sa Sveučilišta u Zagrebu, pod nazivom Lika u djelu Ante Starčevića, slijedom Starčevićeva književnog opusa, podcrtava njegovu vezanost uz lički zavičaj. Prof. dr. sc. Ante Bralić, sa Sveučilišta u Zadru, u svom se radu pod nazivom Što je danas nama Ante Starčević? Razvoj mita i njegova (moguća) dekonstrukcija bavi razmatranjem povijesno-političkih okolnosti koje su utjecale na mitologizaciju lika Ante Starčevića. Domoljubnim razmatranjima u književnom opusu Hrvata u Mađarskoj zaokupljen je dr. sc. Stjepan Blažetin sa Sveučilišta u Pečuhu, koji u radu Manifestacija hrvatske nacionalne svijesti u književnosti Hrvata u Mađarskoj donosi pregled književnih djela Hrvata u Mađarskoj s raznolikim manifestacijama nacionalne svijesti. Drugu i treću cjelinu Zbornika čine radovi koji s humanističkog: povijesnog, teološkog i prevladavajućeg filološkog motrišta prilaze domoljubnim pitanjima analizirajući ih u sinkronijskom i/ili dijakronijskom kontekstu. U tom smislu, radovi u poglavlju Domoljubne teme u povijesnom kontekstu s biografsko-ideološkog stajališta razmatraju domoljubne priloge nacionalnih vođa, ali i manje poznatih domoljuba, u kontekstu političko-stranačkog angažmana, valorizirajući njihov politički, pastoralni, teološki, a nadasve domoljubni rad. Treće poglavlje Zbornika Filološka motrišta domoljubnih tema najopširnije je i obuhvaća dvanaest radova zaokupljenih jezikoslovnim, sociolingvističkim, književno-teorijskim, književno-povijesnim te metodičkim istraživanjima semantički slojevitog pojma domovine. U tom se smislu donose vrlo precizne analize Radićeva jezičnoga identiteta u svjetlu jezičnih i stilskih značajka njegovih memoarskih zapisa. Hvalevrijedna su domoljubna iščitavanja rukopisne ostavštine Šime Starčevića kroz njegov istančan osjećaj za jezik kao jednu od najvažnijih identitetskih nacionalnih obilježja. Slijedom sociolingvističkih istraživanja, zanimljivi su rezultati istraživanja u čijem je fokusu analiza jezika mladih u ambivalentnom odnosu potrebe i pomodarstva između anglizama i materinskog jezika. Predodžbom domovine na nacionalnom i međunarodnom književnom opusu bavi se nekoliko radova u Zborniku. U njima se, slijedom raznolikih teorijskih uporišta (stilističkih, imagoloških, naratoloških i dr.) skreće pozornost na obilježja nacionalnog identiteta; od putopisne reprezentacije domovinskog krajolika, interpretacija domovinskih ideologema u dječjoj književnosti, preko turbulentnih predodžbi domovine(a) u ratnim godinama, do emocionalnih previranja književnih junaka kontekstualiziranih u obzor izgubljene i/ili stečene domovine. Značajan su prilog filološkim istraživanjima i metodički radovi, usmjereni recepcijskim motrištima domoljubnih tema, od osnovnoškolske do visokoškolske obrazovne razine. U posljednju su, ali ne manje važnu, cjelinu Zbornika smješteni radovi koji s demografsko-geografskog stajališta donose vrlo zanimljive istraživačke rezultate vezane uz stavove mladih o domovini, domoljublju i nacionalnim pitanjima. Za objavljivanje ovog Zbornika radova zaslužni su prije svega autori tekstova, koji dolaze iz različitih hrvatskih sveučilišta, veleučilišta, znanstvenih, kulturnih i obrazovnih institucija, ali i iz inozemnstva, potom recenzenti radova kojima dugujemo posebnu zahvalnost te recenzenti cjelovitog zbornika doc. dr. sc. Tin Lemac i dr. sc. Andrea Radošević, viša znanstvena suradnica, koji su kritičkim iščitavanjem Zbornika i dobronamjernim sugestijama utjecali na podizanje njegove kvalitete. Iznimno zadovoljne iskazanim interesom znanstvenika da svoja razmatranja, analize, istraživanja i spoznaje na temu domovine i domoljublja kao društveno-povijesno uvjetovanih kategorija koje, usprkos turbulentnosti svjetonazorskih vrijednosti suvremenog svijeta, čuvaju afirmativan odnos prema nacionalnim vrijednostima, prepuštamo Zbornik kulturnoj javnosti u kojoj će, nadamo se, pronaći zainteresiranog čitatelja.
Autorska prava (c) 2025 Sanja Vrcić-Mataija; Ana Marin, Jadranka Mlikota, Rene Čipanj Banja, Ivana Odža, Mirela Šušić, Maja Verdonik, Kristina Polić, Dinko Marin, Ivana Maruna, Nensi Segarić, Margerita Kranjčević Koričić, Sanja Knežević; Katica Balenović; Pavo Barišić, Ante Bralić, Stjepan Blažetin, Ivan Brlić, Adrian Knežević, Ante Sorić, Slađana Čuljat, Vesna Grahovac-Pražić, Azra Ičanović, Jadranka Brkić Vejmelka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Developing a consistent onomastic terminology in the Croatian language was precisely the task to which Vladimir Skračić devoted himself wholeheartedly just before retiring, attempting to systematize what he described in the preface as a “considerable mess in our discipline.” While retaining already established terms, which could be said to belong to the so-called core terminology, the author proposed a comparatively large number of new ones. The problem with the latter group is clear: how to translate terms for which there are no direct equivalents in English-language onomastic terminology, or where such equivalents exist but are not widely accepted? Yet even terms from the former group posed difficulties. For instance, following Croatian tradition, for Skračić, the term zoonym is reserved for particular species rather than names of individual animals, whereas in the terminology of the International Council of Onomastic Sciences, the term covers “proper name of an animal.” During our discussions, the translator, Tomislav Kuzmanović, insisted – and I am glad he did – that the onomastic terminology presented in this book constitutes a well-thought-out system, and that any hybrid translation solutions would significantly compromise the clarity and consistency of the text. Therefore, all onomastic terms from the original were ultimately retained in the translation, all formed using the Greek stem + -onym model, with adaptations in accordance with the rules for romanizing Greek words in English. There is no doubt that this choice by the translator and the editor will not meet with universal approval. However, all terms are thoroughly explained, so readers encountering them for the first time should have no difficulty understanding them. With the author’s approval, some minor errors from the original were corrected during translation. The author also updated the overview in Chapter 2.2. to reflect changes in the status of island and coastal toponymy research in the fourteen years since the original publication.
Autorska prava (c) 2025 Vladimir Skračić https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Klimatske dezinformacije — koliko su raširene i tko u njih vjeruje?
Istraživački izvještaj daje pregled rezultata dobivenih anketnim istraživanjem provedenim na reprezentativnom uzorku punoljetnih građana Hrvatske (N = 1000) na temu klimatskih dezinformacija. Istraživanje je provedeno u ožujku 2024. godine u sklopu projekta „Činjenice o klimatskoj krizi – klima.faktograf.hr”. Cilj istraživanja bio je utvrditi zastupljenost, karakteristike i čimbenike prihvaćanja klimatskih dezinformacija među građanima Hrvatske
Autorska prava (c) 2025 University of Zadar http://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Traductions et échanges littéraires transnationaux
Književnost, umjetnost, kultura između dviju obala Jadrana VIII.
Zbornik sadrži radove četrnaestog Međunarodnog skupa Književnost, umjetnost, kultura između dviju obala Jadrana održanog od 5. do 6. listopada 2023. u Zadru, u organizaciji Odjela za talijanistiku Sveučilišta u Zadru. Objavljeni radovi predstavljaju rezultate i zaključke znanstvenih istraživanja i proučavanja književnih, kulturnih i jezičnih dodira i prožimanja među obalama Jadranskog mora, započetih u sklopu znanstveno-nastavne suradnje s tadašnjim Odjelom za talijanistiku Sveučilišta u Padovi (2004.- 2014.). Općenito, Zbornik se uklapa u niz djela koja se bave proučavanjem hrvatsko-talijanskih književnih, jezičnih te kulturnih dodira i prožimanja. Njegova se dodatna vrijednost očituje u kontinuitetu istraživanja čiji su rezultati predstavljeni na ranijim skupovima Književnost, umjetnost, kultura između dviju obala Jadrana organiziranima u Padovi 2005., 2007., 2009., 2011. i 2013. i u Zadru 2006., 2008., 2010., 2012., 2014., 2016., 2018. i 2021. godine te objavljeni u istoimenim zbornicima. Napominjemo da je svaki rad u zborniku prošao postupak dvostruke slijepe recenzije te da su i cjeloviti zbornik ocijenila dva recenzenta. Ovom prilikom želimo zahvaliti autoricama i autorima radova na vrijednim prilozima, recenzenticama i recenzentima na sugestijama kojima su doprinijeli kvaliteti radova, kao i svima koji su na bilo koji način sudjelovali u realizaciji XIV. Međunarodnog skupa Književnost, umjetnost, kultura između dviju obala Jadrana. Nadamo se da ćemo inicijativu nastaviti, pobuđujući i u budućnosti interes i sudjelovanje znanstvenih istraživača iz različitih disciplina.
Preko bistre, svježe i blage vode Jadrana do osamdesetoga rođendana. «Non tutti ci arrivano», kako kaže sam profesor Živko Nižić, a još su rjeđi oni koji za sobom ostave značajni trag, kakav je slavljenik ostavio u svojim interpretacijama i reinterpretacijama talijanističkih tema. Živko Nižić, znanstvenik i književnik, predavač, mentor i redatelj, rođen je 8. srpnja 1944. godine u Zadru. Nakon završene srednje pomorske škole u Zadru, upisao je studij engleskog jezika i književnosti i talijanskog jezika i književnosti na Filozofskom fakultetu u Zadru. Godine 1977. zaposlio se kao lektor za talijanski jezik na Odsjeku za talijanski jezik i književnost Filozofskog fakulteta u Zadru, a 1983. godine obranio magistarski rad Nikola Jakšić, zadarski književnik, prevodilac i rodoljub (1762 - 1841) pod mentorstvom prof. em. dr. sc. Mate Zorića na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Na Filozofskom fakultetu u Zadru doktorirao je 1991. godine s disertacijom pod naslovom Kolizijske kulture u prozi Fulvija Tomizze pod mentorstvom prof. em. dr. sc. Glorije Rabac Čondrić. Godine 2009. izabran je u znanstveno-nastavno zvanje redovitog profesora u trajnom izboru. Bio je predstojnik Odsjeka za talijanski jezik i književnost, prodekan Filozofskog fakulteta u Zadru, pročelnik Odjela za talijanistiku Sveučilišta u Zadru te prorektor za međunarodnu suradnju. Više je godina radio kao gostujući profesor na Filozofskom fakultetu u Puli. Radio je i na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Splitu te na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Mostaru. Bio je voditelj znanstvenih projekata Ana Vidović i okruženje, romansko – hrvatska simbioza i preporod, Nikola Tommaseo i tisak, koordinator za Hrvatsku međunarodnog znanstvenog projekta Interreg – Viaggiadr te suradnik na međunarodnom-znanstvenom projektu Civiltà veneta e umorismo in Italia e Dalmazia. Il giornalismo umoristico – satirico in istroveneto e dalmatoveneto nelle riviste italiane dell’Adriatico orientale. Za svoj stručni rad i za doprinos proučavanju talijanske kulture i književnosti na istočnoj obali Jadrana dobio je nagradu Frano Čale Talijanskog instituta za kulturu u Zagrebu. Profesor Nižić njeguje ljubav prema kazalištu otkada se kao student uključio u rad Filodramske grupe Odsjeka za talijanski jezik i književnost čiji je kasnije bio voditelj dugi niz godina. Filodramska grupa je pod vodstvom profesora Nižića nizala brojne uspjehe, a 1987. godine dobila je i Nagradu Grada Zadra. Profesor Nižić bio je ravnatelj Kazališta lutaka, a trenutno je predsjednik Kazališnog vijeća Hrvatskog narodnog kazališta Zadar. Premda je u mirovini od 2014. godine, profesor Nižić i dalje se svakodnevno bavi znanstvenim radom i to, kako on sam kaže, dok se ne «štufa». Propituje granice identiteta i upozorava kako je ono Drugo samo vlastiti odraz u zajedničkome moru. O svemu tome svjedoči i ovaj zbornik filoloških studija u čast njegova osamdesetoga rođendana: dvadeset i pet autora potpisuje dvadeset i dva rada inspirirana Nižićevim znanstvenim i književnim ostvarenjima nabrojanima u Bibliografiji.
Tema poznate pomorske bitke koja se odvila pred gradom Visom 20. srpnja 1866. bila je učestalo predmetom istraživanja i pisanja unutar hrvatske, ali i austrijske, talijanske i ostalih europskih historiografija. Činjenica kako je inferiornija austrijska flota predvođena kontraadmiralom Wilhelmom Tegetthoffom porazila nadmoćniju talijansku, koju je predvodio admiral Carlo Persano, ostala je duboko ukorijenjena u političkom, kulturnom i društvenom životu druge polovice 19. i početka 20. stoljeća. Ne samo da su, doduše privremeno, odvraćena talijanska posezanja za istočnojadranskim prostorom, već je stvorena atmosfera sjećanja i veličanja te slavne pobjede gdje su i Hrvati, kao vrsni pomorci, dali svoj udio. Prvo cjelovito djelo „Viški boj“ autora Petra Kuničića objavljeno 1891. terminološki je opečatilo bitku prozvavši je bojem kako je to bilo ustaljeno u periodici i publicistici tog vremena. Boj se od tada ustalio u historiografiji kao izraz koji na granici epike i znanosti podcrtava značenje tog sukoba, istovremeno prodirući u prostor javne povijesti kao „mjesto sjećanja“ šire društvene svijesti. Na 150. obljetnicu boja u Visu i Komiži održan je skup s dvadeset izlaganja koja su u znanstvenom smislu dala nova gledišta na boj ili su pak prvi put obrađene i predstavljene teme kojima se do sada nije znanstveno pristupalo. Viški je boj tako od klasičnog historiografskog rakursa vojne i pomorske povijesti dobio novu vrijednost nakon što je stavljen u kontekst geopolitike, mjesta sjećanja, povijesti umjetnosti, povijesti književnosti, arheologije, razvoja tehnike i tehnologije, povijesne demografije i razvoja turizma. Upravo je u tim odrednicama novina ovog izdanja s petnaest znanstvenih radova koji razbijaju opnu klasične historiografije, interdisciplinarno pristupaju istraživanju boja te unose nove ideje i dimenzije potvrđujući kako jedno događanje iz 1866. i danas može biti izrazito važno za razumijevanje širih političkih i društvenih odnosa, kao i poticaj za gospodarski i turistički razvoj.
Monografija u povodu 20 godina rada Odjela za informacijske znanosti u Zadru
Odjel za informacijske znanosti Sveučilišta u Zadru već dva desetljeća obrazuje studente u području informacijskih znanosti na prijediplomskoj, diplomskoj i poslijediplomskoj razini. Osnovan je kao Odjel za knjižničarstvo odlukom Senata Sveučilišta u Zadru 20. studenoga 2003. godine, a osam godina nakon toga, 28. listopada 2011. mijenja naziv u Odjel za informacijske znanosti. Upravo je dvadeseta obljetnica postojanja Odjela, koja se proslavila 2024. godine, bila povod da se pripremi ova znanstvena zbirna knjiga u vidu monografije u kojoj se nalaze brojna poglavlja tematski povezana s informacijskim znanostima. Autori su poglavlja, osim djelatnika Odjela za informacijske znanosti, mnogi od onih koji su s Odjelom godinama surađivali i pridonosili njegovu rastu u znanstvenome, stručnom, nastavnom i bilo kojem drugom smislu, bilo kao stručnjaci s partnerskih institucija, vanjski suradnici ili u nekom drugom obliku suradnje. Iako u monografiji nisu obuhvaćene sve teme kojima se na Odjelu bavimo, ipak ona omogućuje da se dokumentiraju mnoge znanstvene i stručne teme kojima su se djelatnici i suradnici Odjela posljednjih 20 godina posvetili, bilo putem znanstvenih i stručnih projekata koje su provodili zajedno sa studentima, nastavnicima s drugih sveučilišnih odjela i partnerima iz obrazovnih i kulturnih organizacija, bilo putem različitih istraživanja koja su predstavljali na domaćim i međunarodnim skupovima, radionicama, okruglim stolovima ili putem objava u širokoj lepezi znanstvenih i stručnih publikacija. Među poglavljima koja ćete pronaći u monografiji jesu poglavlja povezana sa sljedećim tematskim poljima: knjižnične zbirke, informacijsko ponašanje i pismenost, organizacija informacija, stare knjige, rukopisi i fragmenti, narodne, školske i visokoškolske knjižnice, vrednovanje knjižničnog poslovanja, metapodaci, primjena umjetne inteligencije u polju kulturne baštine, informacijskih i kulturnih ustanova, arhivi i arhivsko gradivo, semantički web, metodologija znanstvenog rada u polju informacijskih znanosti, digitalizacija i dugotrajno očuvanje dokumenata, digitalna humanistika, baštinske institucije, pisana baština u digitalnom okruženju, organizacijska kultura u knjižnicama, nakladništvo i kreativne industrije, upotrebljivost i korisničko iskustvo, eye tracking studije, obrazovanje informacijskih stručnjaka, studentska praksa te motivacija studenata Odjela za informacijske znanosti za upis studija.
Zbornik Drugi Brešanov svibanj: kultura i politika sadrži devetnaest znanstvenih radova prethodno izloženih na konferenciji koja se u suorganizaciji Odjela za kroatistiku Sveučilišta u Zadru i Hrvatskog narodnog kazališta u Šibeniku održala 26. i 27. svibnja 2023. godine. S obzirom na to da je zajedničko obilježje svih Brešanovih tekstova usmjerenost na političke teme i propitivanje utjecaja koji mehanizmi vlasti imaju na individualne sudbine, uz uvijek aktualno pitanje političkih okolnosti izvedbe i recepcije njegovih ranih drama u domaćim i inozemnim kazalištima, poziv na konferenciju usmjerio je sudionike na istraživanje političnosti različitih sastavnica autorova dramskog i proznog pisma. No, budući da problemska čvorišta Brešanova opusa i njegove recepcije otvaraju prostor promišljanju o analognim fenomenima u sjecištu politike i kulture, prije svega onima koji su vezani uz politički provokativne kazališne, filmske i književne pojave, poziv je dodatno sugerirao širenje istraživačkog polja. To je uključilo propitivanje odnosa politike u kazalištu i kazališnih politika, političkih tenzija između kazališnih središta i kazališnih periferija, politiku romana i politički roman te jezik politike u književnosti, političku retoriku i njezino parodiranje. S obzirom na to da je u jezgri njegovih zapleta uvijek prisutna određena politička priča, zanimalo nas je također kako se transformacija političke priče u Brešanovu opusu odnosi prema aktualnoj političkoj zbilji, u kakav dijalog s publikom i kritikom ulazi te na koji način, s druge strane, promjene kritičke recepcije odgovaraju na izazove (promijenjene) političke zbilje, osobito u njihovu (post) tranzicijskom vrtloženju. Poziv na dodatno produbljivanje navedenih tema rezultirao je radovima koji su u zborniku raspoređeni u četiri cjeline. Objavljivanje knjige sufinancirano je sredstvima Zaklade Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti.
Školska učinkovitosti i obrazovni menadžment
Publikacija je sveučilišni udžbenik namijenjen profesionalizaciji ravnatelja kao nositelja odgojno-obrazovnog procesa škola. Udžbenik je rezultat projekta „Ravnatelj: profesija i kvalifikacija, a ne funkcija“, koji je sufinanciran iz Europskog socijalnog fonda. Knjiga daje uvid u specifičnu ulogu i djelovanje ravnatelja škola unutar obrazovnog menadžmenta. Naime, ravnatelji bi istovremeno trebali ispunjavati zahtjeve lokalnih zajednica i opće obrazovne politike, pridržavajući se racionalnog korištenja školskih resursa i ispunjavajući ulogu vođe. Ovakav uravnoteženi i demokratski pristup upravljanja školom zahtjeva razumijevanje složenog političkog, ekonomskog, društvenog i tehnološkog okruženja u kojemu djeluju različiti dionici odgojno-obrazovnog procesa. U tom kontekstu, ova knjiga daje pregled konceptualnih, metodoloških i empirijskih postavki školske učinkovitosti, upravljanja školom, menadžerske i liderske uloge ravnatelja u obrazovanju te komunikacije s okruženjem i lokalnom zajednicom.
Upravljanje odgojno-obrazovnim ustanovama
Publikacija je sveučilišni udžbenik namijenjen profesionalizaciji ravnatelja i drugih nositelja odgojno-obrazovnog procesa, s posebnim fokusom na škole. Udžbenik je rezultat projekta „Ravnatelj: profesija i kvalifikacija, a ne funkcija“, koji je sufinanciran iz Europskog socijalnog fonda. U knjizi su iznesena temeljna načela i koncepti menadžmenta, marketinga, financija, računovodstva i drugih funkcija poslovne organizacije, čije je razumijevanje potrebno u suvremenom poslovanju. Time je stvorena pretpostavka za razmatranje istih u kontekstu specifičnosti odgojno-obrazovnog procesa i djelovanja škola s ciljem unaprjeđenja kvalitete rada i učinkovitosti poslovanja. Pri tome se uvažavao pristup participativnog odnosa s relevantnim dionicima odgojno-obrazovnog sustava i inkluzije u lokalnoj zajednici. Osim toga, u knjizi se iznose načela, faze i drugi činitelji upravljanja projektima koji školama omogućuju unaprjeđenje svoga poslovanja kroz uključivanje u projekte na nacionalnoj i EU razini. Neizostavan činitelj poslovanja u svemu je poduzetništvo koje je neprestano usmjereno stvaranju novih ideja i promjena nužnih u dinamičnom i složenom društveno-gospodarskom okruženju. Teorijsko-praktična znanja u ovoj knjizi dodatno su potkrijepljena studijama slučaja na području Republike Hrvatske.
Upravljanje odgojno obrazovnom ustanovom
Upravljanje kvalitetom odgojno-obrazovnog sustava ovisi, među inim, o čelnicima odgojno-obrazovnih ustanova. U sklopu projekta „Ravnatelj: profesija i kvalifikacija, a ne funkcija“, koji je sufinanciran iz Europskog socijalnog fonda, znanstveno-stručni tim je tijekom studijskih posjeta upoznavao modele vođenja i upravljanja odgojno-obrazovnim ustanovama, te poboljšavanjem kvalitete upravljanja i vođenja. Knjiga sadrži prijevode radova stručnjaka koji se bave upravljanjem kvalitetom odgojno-obrazovne ustanove u svojim zemljama, odnosno zemljama koje je znanstveno-stručni tim posjetio – London (Velika Britanija), Tampere (Finska), Beč (Austrija) i Berlin (Njemačka), tijekom realizacije projekta. Publikacija je priručnik namijenjen sadašnjim i budućim nositeljima odgojno-obrazovnog rada.
Kulturi škole autorice prilaze kao složenom konstruktu koji se sagledava kroz vođenje školskih i nastavnih procesa. Kratak historiografski prikaz legislativnog okvira i smjernice obrazovne politike uvod su u vođenje koje je povjereno ravnatelju škole. Povezanost različitih elemenata školskog života odražava kulturu škole, a to su: društveno-kulturne vrijednosti i organizacijska struktura škole, međusobni odnosi u školi, održavanje autoriteta u vođenju škole, poticanje suradničkog ozračja i partnerskih odnosa između svih dionika - učenika, roditelja, stručnih suradnika i ravnatelja. Unaprjeđenje kulture škole dio je kompetencijskog profila ravnatelja škole. Publikacija je sveučilišni udžbenik namijenjen profesionalizaciji ravnatelja na razini specijalističkog studija. Istodobno je adekvatan sadržaj svim nositeljima odgojno-obrazovnog procesa. Udžbenik je rezultat projekta „Ravnatelj: profesija i kvalifikacija, a ne funkcija“, koji je sufinanciran iz Europskog socijalnog fonda.
Upravljanje odgojno-obrazovnom ustanovom
Publikacija je rezultat projekta „Ravnatelj: profesija i kvalifikacija, a ne funkcija“, koji je sufinanciran iz Europskog socijalnog fonda, a čini zbir znanstveno-istraživačkih radova pedagoga i psihologa Sveučilišta u Zadru. Rezultati radova pokazuju višedimenzionalnost kompetencijskog profila ravnatelja odgojno-obrazovnih ustanova. Kompleksnost ravnateljske profesije sagledava se s gledišta: čimbenika koji otežavaju ravnateljski posao, potrebe cjeloživotnog učenja i stalnog stručnog razvoja ravnatelja, primjene inkluzivne kulture u školi, subjektivne životne dobrobiti nastavnika i ravnatelja, stresa u ravnateljskom poslu, regulacije emocija kod učenika, nastavnika i ravnatelja, interpersonalnog ponašanja ravnatelja, teorije i obrazaca privrženosti, samoefikasnosti u radu ravnatelja, te uloge ravnatelja u razvoju poduzetničke kulture u odgojno-obrazovnoj ustanovi. Publikacija je sveučilišni udžbenik namijenjen profesionalizaciji ravnatelja na razini specijalističkog studija.
Turizam je kao kompleksni prostorni fenomen umnogome povezan sa zaštićenim područjima. To su ona područja koja su pod različitim kategorijama i režimima zaštite kojima bi se trebalo upravljati radi dugoročnog očuvanja prirode. Zaštićena područja često se percipiraju kao reprezentativni dijelovi prirodne baštine. Kao i drugi oblici baštine, riječ je o neprocjenjivim dragocjenostima koje su baštinjene, a to znači naslijeđene, bez obzira na razlike u obliku, prostornom obuhvatu i sastavnicama. U kontekstu posvemašnje urbanizacije ta je prirodna baština kao cjelina svojevrsna civilizacijska okamina suodnosa čovjeka i prirode, stoga s pravom privlači mnoge posjetitelje, od onih koji uranjaju u esenciju prostora do onih koji joj nakratko navraćaju u namjeri prigodnog dodira popraćenog fotozapisom. Mnogi su izazovi u moderiranju takvih aktivnosti, a unatoč zakonskoj regulativi i mnogim strategijama i planovima upravljanja, mnoga su pitanja otvorena, počevši od onih krucijalnih – od koga je i za koga potrebno neki dio prirode zaštititi i je li uopće priroda neki strogo omeđeni dio okoliša kojemu se sučelice postavlja čovjek koji je svojom izravnom i neizravnom prisutnošću s njom umnogome povezan. Stoga su česte raznovrsne praktične manifestacije i stranputice, pa i svojevrsni apsurdi: zaštićena područja privlačni su čimbenik koji pridonosi povećanju obujma ekonomskih i pratećih aktivnosti u turističkim regijama, a zatim u mnogim slučajevima intenzifikacija turističkog prometa pridonosi degradaciji, a u radikalnim primjerima i devastaciji zaštićenih područja. U ovom zborniku radova razmatraju se teoretski odnosi turizma i zaštićenih područja, upućuje se na važnost edukacije i kontekstualizirane interpretacije prirodne baštine, na temelju različitih izvora podataka daje se prikaz motivacija turista za posjećivanjem zaštićenih područja, pregled pozitivnih i negativnih utjecaja turizma na prostor, na konkretnim primjerima detaljno su analizirane različite implikacije turizma u odabranim zaštićenim područjima u Republici Hrvatskoj, a dani su i prijedlozi inovativnih rješenja s ciljem održivog razvitka turizma u zaštićenim područjima. Odabranim tekstovima odškrinuta su vrata sustavnim istraživanjima koja bi trebala pridonijeti sudioničkom inkluzivnom pristupu osmišljavanja optimalnog modela upravljanja turizma u zaštićenim područjima, a koji bi onda trebao donijeti balans između razvojnih potreba i potreba za zaštitom dragocjene prirodne baštine. Objavljivanje knjige sufinancirano je sredstvima Zaklade Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti.
Razvoj katehetske službe neminovno je slijedio tijek povijesnog razvoja crkvenih zajednica i to je utjecalo na različito poimanje identiteta kateheta kao i njihovu formaciju. U ovom radu središnja je tema razvoj poimanja katehetske službe s posebnim naglaskom na formaciju kateheta u razdoblju od 1965. do 2021. godine. Taj period omeđuju dva značajna događaja: Drugi vatikanski koncil (1965. ₋ 1965.) i ustanova službe katehetâ motuproprijem pape Franje Antiquum ministerium (2021). Posljednji događaj okrunio je dinamičnu evoluciju pitanja i traženja odgovora povezanih s angažmanom vjernika laika u katehetskoj djelatnosti Crkve čemu je poseban zamah dao Papa Pavao VI. sedamdesetih godina prošlog stoljeća. Nakon analize toga procesa, predstavljen je temelj katehetske službe (poziv katehete), regulatorni teološko-eklezijalni aspekti i nadahnjujući kriteriji za formaciju kateheta. Slijedi obrada pet dimenzija formacije kateheta. Njih se ne smatra kompetencijama, već komplementarnim područjima formacije koja čine osnovu za razvoj kompetencija u integralnoj perspektivi. Ovo se stajalište napose razrađuje u četvrtom poglavlju gdje se donosi razrada konceptualne pozadine kompetencijskom pristupu u formaciji kateheta. Naposljetku se ukazuje na neke moguće metodološke izbore, a motiv njihova predlaganja je koherentnost s temeljnom naravi ne samo formacije kateheta, već kršćanske formacije općenito. U promišljanjima o navedenim temama slijedio se interdisciplinarni pristup. Usidreni u teologiji, tražili smo dijalog s odgojnim znanostima i onima o komunikaciji. Taj tronožac čini osnovu katehetike kao znanosti. Rezultat nisu planovi za formaciju župnih kateheta, već fundamentalni obzori njihove moguće izrade.
Knjižica glagoljaša Mata Hrabrića “suprotiva oblaku” i “zloj godini”
U djelu se kritički objavljuje i filološki obrađuje rukopisna knjižica različitih molitvi i zaklinjanja protiv nevremena, zapisana kurzivnom glagoljicom na Krku koncem 18. stoljeća. Priređeno djelo smješta se u kontekst drugih srodnih rukopisnih i tiskanih djela pa se uspostavljaju poveznice s Kašićevim “Ritualom rimskim” i Banovčevim “Blagosovom od polja” te sa srednjovjekovnom (hrvatski crkvenoslavenski brevijari) i novovjekovnom glagoljaškom tradicijom (obredne rukopisne knjižice iz 18. stoljeća).
Autorska prava (c) 2024 University of Zadar https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
Kako biti zadovoljan i uspješan nastavnik?
Priručnik je nastao u okviru projekta "Ličnost, emocije i radna uspješnost nastavnika" koji financira Hrvatska zaklada za znanost. Svrha priručnika jest na temelju suvremenih znanstvenih spoznaja proizašlih iz istraživanja u okviru projekta, ali i izvan njega, pružiti osnovne informacije o konstruktima koji su ključni za osiguravanje radne uspješnosti i profesionalne dobrobiti nastavnika. Priručnik sadrži konkretne smjernice i praktične savjete kako kroz svakodnevnu praksu te preventivne i interventne strategije unaprijediti dobrobiti i radnu uspješnost nastavnika. Osim nastavnicima i stručnim suradnicima u školama, priručnik će od koristi biti i studentima, nastavnicima na visoki učilištima te drugim istraživačima u području.
Ovo djelo predstavlja geolingvističku analizu 130 leksičkih karata, izrađenih temeljem reprezentativna izbora iz građe Atlas Linguarum Histriae et Liburniae, koja je prethodno objavljena u obliku popisa građe u pet svezaka. MILA je jedan od glavnih rezultata projekta Lingvistička geografija Hrvatske u europskome okružju. Karte obuhvaćaju građu iz 61 punkta s područja hrvatske Istre, od čega 45 hrvatskih čakavskih, dvanaest istromletačkih, pet istriotskih, dva istrorumunjska i jedan crnogorski. Riječ je o interpretativnim kartama na kojima je dijalektalna građa okupljena u leksičke tipove. Analiza karata smjera na tumačenje jezičnih i izvanjezičnih razloga prostorne distribucije leksika i formiranja leksičkih areala u složenom višejezičnom istarskom prostoru. Izravni uzor za ovakvu obradu je katalonska serija PALDC, interpretativni korelat ALDC (Jezični atlas katalonskoga područja). U hrvatskoj dijalektologiji, usprkos višedesetljetnom iskustvu na izradi interpretativnih karata za OLA (Općeslavenski lingvistički atlas) i ALE (Atlas Linguarum Europae), dosada nije bilo pokušaja da se leksička varijacija u nekoj od naših prirodnih i/ili povijesnih regija iscrpnije prouči metodama lingvističke geografije. Primarni je metodološki cilj ovoga djela kroz kartografiju i analizu građe valorizirati građu Atlas Linguarum Histriae et Liburniae te doprinijeti razvoju lingvističke geografije u Hrvatskoj.