Archaeologia Adriatica
type: channel
description: Archaeologia Adriatica je znanstveni časopis u kojem se objavljuju radovi primarno arheoloških, ali i njima bliskih metodoloških, povijesnih, povijesno umjetničkih, antropoloških, etnoloških, muzeoloških i inih rasprava vezanih uz Jadran i njegova limitrofna područja na kojima su u različitim arheološko-povijesnim razdobljima prapovijesti, antike te srednjeg i novog vijeka formirane brojne kulturološke cjeline. Nakladnik: Sveučilište u Zadru, Odjel za arheologiju ISSN (Online) 1848-9281 ISSN (Tisak) 1846-4807 DOI: https://doi.org/10.15291/archeo Časopis je indeksiran u sljedećim akademskim bazama: HRČAK, DOAJ, SCOPUS i ERIH PLUS. Časopis izlazi jednom godišnje. Objavljuje se dvojezično (hrvatsko-engleski, s mogućnošću objave i na nekom drugom svjetskom jeziku). Časopis autorima ne naplaćuje objavljivanje članaka. Radovi prolaze kroz dvostruko slijepi recenzijski postupak (double blind peer-reviewed) te se ne honoriraju. Archaeologia Adriatica je časopis u otvorenom pristupu. Korisnici smiju kopirati i distribuirati materijal te mijenjati, preoblikovati ili prerađivati materijal sve dok citiraju izvornik na odgovarajući način. Sadržaj časopisa u cijelosti je besplatno dostupan na: Archaeologia Adriatica (unizd.hr) Archaeologia Adriatica (srce.hr) Korisnici smiju kopirati i distribuirati materijal te mijenjati, preoblikovati ili prerađivati materijal sve dok citiraju izvornik na odgovarajući način, sukladno CC BY licenci. Autori koji objave rad u časopisu Archaeologia Adriatica zadržavaju autorska prava nad svojim radom i pravom na objavljivanje bez ograničenja.
publisher: University of Zadar
language: it
publication name: Archaeologia Adriatica
issn: 1846-4807
items: Tauriana: antičko naselje u Nov Dojranu na cesti Via Axia
items: https://morepress.unizd.hr/journals/index.php/adriatica/it/article/view/5011
items: Zašiljeno koštano oruđe iz brončanodobnog Stobreča
items: O jednom tipu amforoidnih pitosa sa željeznodobnih gradina otoka Korčule
items: Novi doprinos poznavanju gradinskih lokaliteta otoka Visa
items: Špilja Kopačina na Braču
items: Rezultati podvodnoga arheološkog istraživanja nalazišta Pod Narat u uvali Lučina u Brbinju na Dugom otoku
items: Bizantski novac iz Muzeja franjevačkog samostana Sv. Ante Padovanskog – Humac (Ljubuški, BiH)
items: Slučaj ankilozantnog spondilitisa na lokalitetu Žumberak – sv. Nikola biskup
items: Morske školjke roda glycymeris spp. iz kasnoga gornjeg paleolitika istočnog Jadrana –doprinos arheomalakološkim istraživanjima
items: “The Potter’s wheel”. Mouldmade Ware in the Ionian-Adriatic basin between main workshops and branches
items: Bibliografija profesora emeritusa Brunislava Marijanovića
items: O životu i djelu profesora emeritusa Brunislava Marijanovića
items: Prilog poznavanju kasnosrednjovjekovne i novovjekovne kermanike u Dalmaciji – nalazi sa zadarskog Muraja
items: Fibule tipa Certosa Ic, Id i Ie u kontekstu novih nalaza iz Nadina
items: Prostorna distribucija i unutarnja organizacija naselja sopotske kulture na vinkovačkom području
items: Traces of Olive Cultivation in the Prehistoric Eastern Adriatic
items: Central European Elements in the Central Adriatic and its Hinterland in the Early Bronze Age – a Recapitulation
items: Rezultati probnoga arheološkog istraživanja neolitičkog nalazišta Pod Jarugom
items: Ukrasni predmeti od školjki s lokaliteta Osijek – Hermanov vinograd
items: Izvan izvornog konteksta
items: Stubci s protomama Jupitra-Amona i Gorgone iz Zadra i problem njihova arhitektonskog konteksta
items: Kakve veze imaju Brezovljani s Butmirom?
items: Grob iz starijeg željeznog doba s groblja Nakovana – Zmijna (poluotok Pelješac)
items: Novac gradova Arpija i Dirahija s istraživanja na solinskoj Zaobilaznici
items: „Zajednica sa Skadarskog jezera” na prijelazu iz bakrenog u brončano doba
items: Lasinjska kultura u Bosni i Hercegovini - u svjetlu nalaza bočice iz Visokog brda u Lupljanici kod Dervente
items: Vela Pećina kod Kali na Ugljanu - novo nalazište kasnoga gornjeg paleolitika na sjevernodalmatinskim otocima
items: Nadin – Gradina
items: Dvije kamene gomile kod sela Grab – Krivodol kraj Trilja

Tauriana: antičko naselje u Nov Dojranu na cesti Via Axia
type: item
description: Antičko naselje Tauriana, smješteno kod današnjeg Nov Dojrana u Sjevernoj Makedoniji, predstavlja važnu arheološku i povijesnu točku kao jedna od posljednjih postaja na jednom od antičkih cestovnih pravaca u rimskom razdoblju – na cesti Via Axia, čija je trasa dokumentirana na poznatoj karti Tabula Peutingeriana. Trasa Via Axia protezala se od Thessalonice prema sjevernoj granici Rimskog Carstva kroz dolinu rijeke Vardar (antički Axius) još u ranoj antici. Dolina rijeke Vardar služila je kao drevna komunikacijska ruta još od antike, povezujući različite regije i olakšavajući trgovinu, vojne kampanje i kulturnu razmjenu između juga i sjevera, osobito u ranom antičkom razdoblju. Iako za Taurianu ne postoje mnogi pisani izvori, arheološka istraživanja područja Nov Dojrana otkrivaju važne nalaze koji ukazuju na to da je ovo bilo važno naselje s urbanim elementima u razdoblju Rimskog Carstva. Naime, na cijelom prostoru suvremenog naselja Nov Dojran pronađeni su ostaci građevina, nekropole i veliki broj pokretnih nalaza, poput keramike, kovanica i nakita, koji se datiraju u ranorimski i kasnorimski carski period. Ova arheološka svjedočanstva ukazuju da Tauriana nije bila samo tranzitna točka u cestovnoj mreži između različitih dijelova Rimskog Carstva, već i važan urbani centar s ekonomskom i kulturnom funkcijom. Iako, za razliku od drugih antičkih gradova i naselja u Makedoniji, nije detaljno istražena i ostaje u sjeni većih centara, Tauriana predstavlja ključan pokazatelj za razumijevanje regionalne uloge Dojrana u antičko doba, osobito u kontekstu integracije ovog prostora u sustav Rimskog Carstva.
subject: Stručni rad
  topic: section
subject: Tabula Peutingeriana
  topic: keywords
subject: antika
  topic: keywords
subject: rimski period
  topic: keywords
subject: Tauriana
  topic: keywords
subject: Via Axia
  topic: keywords
subject: antičke cestovne mreže
  topic: keywords
subject: arheološka istraživanja
  topic: keywords
subject: Nov Dojran
  topic: keywords
creator: Andrijana Petkovska
rights: Copyright (c) 2025 Andrijana Petkovska https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 193
ending page: 212
doi: 10.15291/archeo.5012

https://morepress.unizd.hr/journals/index.php/adriatica/it/article/view/5011
type: item
title: Sara Popović, Starogradsko polje: studija arheološkog krajolika, Zagreb: Hrvatska sveučilišna naklada, Arheološki muzej u Zagrebu i Muzej Staroga Grada, 2020.; 255 str. | Silvia Bekavac i Željko Miletić, Kulturni krajolik Biokova: reciklaže u kršu, Zadar: Sveučilište u Zadru i JU Park prirode Biokovo, 2024.; 210 str.
description: Sara Popović, Starogradsko polje: studija arheološkog krajolika, Zagreb: Hrvatska sveučilišna naklada, Arheološki muzej u Zagrebu i Muzej Staroga Grada, 2020.; 255 str. Silvia Bekavac i Željko Miletić, Kulturni krajolik Biokova: reciklaže u kršu, Zadar: Sveučilište u Zadru i JU Park prirode Biokovo, 2024.; 210 str.
subject: Prikaz
  topic: section
creator: Jadran Kale
rights: Copyright (c) 2025 Jadran Kale https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 333
ending page: 338
doi: 10.15291/archeo.5011

Zašiljeno koštano oruđe iz brončanodobnog Stobreča
type: item
description: Ovaj rad pruža prvu studiju grupe zašiljenih koštanih oruđa iz nedavno otkrivenog i dijelom istraženoga prapovijesnog naselja na području današnjeg Stobreča kod Splita, odnosno, po svemu sudeći, njegova srednjeg i kasnog brončanodobnog horizonta. Provedene su detaljne analize sirovine, tehnologije izrade, tipologije i funkcije kako bi se rekonstruirali aspekti svakodnevnog života ove prapovijesne zajednice te produbio uvid u njezine ekonomske aktivnosti i strategije iskorištavanja resursa. Istraživanje je pokazalo dominantnu upotrebu kostiju domaćih životinja, uz prisutnost lovne komponente. Morfološke karakteristike kostiju, kao i razvijene metode obrade, bile su ključne za oblikovanje oruđa poput probojaka, šila, igala i projektila. Funkcionalna interpretacija, temeljena na mikroskopskoj analizi tragova, ukazuje na obradu kože i biljnih vlakana te tekstilnu proizvodnju, kao i potencijalnu upotrebu u lovu ili ratovanju. Obogaćujući skromnu građu o prapovijesnim koštanim izrađevinama na istočnojadranskom priobalju, ova studija istodobno naglašava važnost interdisciplinarnoga holističkog pristupa za cjelovitu rekonstrukciju prapovijesnih praksi.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: koštane izrađevine
  topic: keywords
subject: sirovina
  topic: keywords
subject: tehnologija
  topic: keywords
subject: tipologija
  topic: keywords
subject: funkcionalna analiza
  topic: keywords
subject: brončano doba
  topic: keywords
subject: Stobreč
  topic: keywords
subject: Dalmacija
  topic: keywords
creator: Antonela Barbir
creator: Marina Ugarković
rights: Copyright (c) 2025 Antonela Barbir, Marina Ugarković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 63
ending page: 104
doi: 10.15291/archeo.4960

O jednom tipu amforoidnih pitosa sa željeznodobnih gradina otoka Korčule
type: item
description: Angažman na proučavanju gradinskih naselja otoka Korčule u posljednje je vrijeme dobio na intenzitetu, prije svega arheološkim istraživanjima na gradini Kopila kod Blata i Stine kod Žrnova. Uz to, pojedina gradinska naselja bila su i mjestom višestrukih rekognosciranja, a jedno je od njih i Smokviška gradina, pozicionirana nad glavnom transverzalom koja spaja zapadni i središnji dio otoka. Navedena tri lokaliteta mjesta su nalaza specifičnih keramičkih predmeta koji po morfološkim odlikama odgovaraju amforama, no po dimenzijskima i tehnološkima skladišnim posudama tipa pitos. U radu se raspravlja o potencijalnim uzorima za njihovo oblikovanje te donosi viđenje njihova vremenskog, ishodišnog i namjenskog određenja, i to u kontekstu do sada poznatih okolnosti života mlađe željeznodobnih zajednica otoka Korčule.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Kopila
  topic: keywords
subject: otok Korčula
  topic: keywords
subject: mlađe željezno doba
  topic: keywords
subject: amfore
  topic: keywords
subject: pitosi
  topic: keywords
creator: Igor Borzić
rights: Copyright (c) 2025 Igor Borzić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 149
ending page: 172
doi: 10.15291/archeo.4959

Novi doprinos poznavanju gradinskih lokaliteta otoka Visa
type: item
description: Terenska istraživanja na Visu provedena 2022. i 2024. omogućila su upotpunjavanje dosadašnjih razumijevanja prapovijesne mreže naselja i njihovih funkcija te otočne društvene dinamike. Pregled lokaliteta Grodac i Štracine omogućio je revizije dosadašnjih interpretacija. Na Grodcu su precizirane granice gradinskog prostora, dok je na Štracinama revidirana dosadašnja hipoteza o gradinskom naselju. Analizom pokretnog materijala iznose se novi dokazi o trgovinskoj razmjeni između urođeničkih zajednica i Grka tijekom željeznog doba, a nadopunjen je i vremenski horizont pojedinih lokaliteta. Terenskim pregledom prapovijesnih gomila i gradina utvrđeni su sustavi vizualne komunikacije između ključnih točaka koje su omogućavale strateški nadzor nad kopnenim i plovnim putovima.
subject: Pregledni rad
  topic: section
subject: Vis
  topic: keywords
subject: gradine
  topic: keywords
subject: gomile
  topic: keywords
subject: vizualne komunikacije
  topic: keywords
creator: Filip Budić
creator: Ivo Ćevid
creator: Mila Erceg
creator: Petra Grizelj
creator: Vinko Udiljak
rights: Copyright (c) 2025 Filip Budić, Ivo Ćevid, Mila Erceg, Petra Grizelj, Vinko Udiljak https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 105
ending page: 148
doi: 10.15291/archeo.4958

Špilja Kopačina na Braču
type: item
description: U radu predstavljamo dva nova AMS14C datuma dobivena datiranjem koštanih artefakata iz špilje Kopačine (otok Brač), koji predstavljaju važan doprinos razumijevanju kronologije ovoga nalazišta. Dobiveni datumi uspoređeni su s ranijim rezultatima radiokarbonskog datiranja te kritički razmotreni u odnosu na postojeće interpretacije kulturne stratigrafije. Rezultati upućuju na određeni stupanj miješanja slojeva, ponajprije kao posljedicu arbitrarnog sustava iskopavanja provedenog tijekom ranijih kampanja, što ističe potrebu za oprezom pri korištenju rezultatima dosad provedenih kvantitativnih analiza litičke i faunske građe. U širem kontekstu istočnojadranskog mezolitika, novi datumi dodatno dovode u pitanje hipotezu o postojanju pouzdano definiranih mezolitičkih horizonata u Kopačini te potvrđuju važnost revizijskih istraživanja temeljenih na suvremenim metodološkim standardima, uključujući precizno dokumentiranje stratigrafije i integriranu analizu različitih kategorija materijalne kulture.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: špilja Kopačina
  topic: keywords
subject: Brač
  topic: keywords
subject: kasni gornji paleolitik
  topic: keywords
subject: epigravetijen
  topic: keywords
subject: AMS¹⁴C
  topic: keywords
subject: stratigrafija
  topic: keywords
subject: metodologija iskopavanja
  topic: keywords
creator: Nikola Vukosavljević
rights: Copyright (c) 2025 Nikola Vukosavljević https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 9
ending page: 26
doi: 10.15291/archeo.4957

Rezultati podvodnoga arheološkog istraživanja nalazišta Pod Narat u uvali Lučina u Brbinju na Dugom otoku
type: item
description: Godine 2013. rekreativni ronilac iz Brbinja otkrio je podmorsko arheološko nalazište u uvali Lučina u naselju Brbinj na Dugom otoku. O otkriću je obavijestio arheologe iz Međunarodnog centra za podvodnu arheologiju u Zadru, koji su potvrdili da je riječ o novovjekovnom lokalitetu. Većina pronađenoga arheološkog materijala sastoji se od ostataka građevinskih elemenata poput opeke i žbuke, ali i brojnih ulomaka keramike, stakla, lula za duhan te drugih manjih artefakata. Tijekom tri arheološke kampanje lokalitet je u cijelosti istražen i dokumentiran. Utvrđeno je da je riječ o heterogenom otpadu koji je vjerojatno služio za stabilizaciju broda tijekom plovidbe, a potom je izbačen u uvalu Lučina prije ukrcaja tereta. Na temelju pronađenih predmeta lokalitet se datira u ranu drugu polovicu 18. stoljeća.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Brbinj
  topic: keywords
subject: Pod Narat
  topic: keywords
subject: novi vijek
  topic: keywords
subject: balast
  topic: keywords
subject: urbani otpad
  topic: keywords
subject: podvodno arheološko istraživanje
  topic: keywords
creator: Roko Surić
creator: Maja Kaleb
creator: Luka Bekić
rights: Copyright (c) 2025 Roko Surić, Maja Kaleb, Luka Bekić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 267
ending page: 306
doi: 10.15291/archeo.4956

Bizantski novac iz Muzeja franjevačkog samostana Sv. Ante Padovanskog – Humac (Ljubuški, BiH)
type: item
description: U radu se donosi 38 bizantskih kovanica koje se čuvaju u Muzeju franjevačkog samostana sv. Ante Padovanskog na Humcu kod Ljubuškog u Bosni i Hercegovini. Dosad ih velika većina nije bila objavljena. U Muzej na Humcu dospjele su uglavnom donacijama svećenika. Najstarije kovanice datiraju se u razdoblje Anastazija I. (491. – 518.), a najmlađe u vrijeme Emanuela I. Komnena (1143. – 1180.). Najviše kovanica pripada vremenu Justinijana I. (527. – 565.) i grupi tzv. anonimnih folisa iz 10./11. stoljeća. Kovanice većinom dolaze iz konstantinopolske kovnice, a pojedini primjerci i iz kovnica u Nikomediji, Antiohiji, Kiziku te Solunu, uz jedan primjerak iz pretpostavljene salonitanske kovnice. Među rjeđe primjerke ubrajaju se zlatnik Konstantina IV. (668. – 685.) i srebrnjak Lava VI. (886. – 912.). U zbirci se nalaze i dva zlatnika Romana III. Argira (1028. – 1034.). Iako ni za jednu kova nicu nije poznato točno mjesto nalaza, može se razložno pretpostaviti da potječu iz Hercegovine, točnije, s prostora hercegov ačke franjevačke provincije.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Hercegovina
  topic: keywords
subject: Ljubuški
  topic: keywords
subject: Humac
  topic: keywords
subject: Muzej franjevačkog samostana sv. Ante Padovanskog Humac
  topic: keywords
subject: bizantska numizmatika
  topic: keywords
subject: bizantske kovanice
  topic: keywords
subject: zlatnici Romana III. Argira
  topic: keywords
creator: Tomislav Fabijanić
rights: Copyright (c) 2025 Tomislav Fabijanić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 213
ending page: 266
doi: 10.15291/archeo.4955

Slučaj ankilozantnog spondilitisa na lokalitetu Žumberak – sv. Nikola biskup
type: item
description: Ankilozantni spondilitis jest progresivna, nezarazna i kronična upalna reumatska bolest kod koje dolazi do kalcifikacije vezivnog tkiva, najčešće na sakroilijačnim zglobovima, zglobovima kralježnice i kostovertebralnim zglobovima. U zadnjim stadijima bolesti kralježnica poprima izgled „bambusova štapa”. Oboljeli se svakodnevno moraju nositi s kroničnom boli, deformacijama i smanjenom pokretljivošću. Kasni stadiji bolesti dovode do respiratorne insuficijencije, gubitka neuroloških funkcija, pa čak i do smrti. Ovo istraživanje bavi se osteološkim ostacima mladog muškarca iz groba 313 s ranonovovjekovnoga arheološkog lokaliteta Žumberak – sv. Nikola biskup. Na kostima su uočene osteološke promjene konzistentne s promjenama karakterističnima za ankilozantni spondilitis. Prisutnost promjena, kao i stupanj razvijenosti bolesti, upućuju na vrlo brzo i agresivno napredovanje bolesti. Muškarac je imao vrlo izraženu kifozu u predjelu prsne kralježnice te lordozu u vratnoj kralježnici. S obzirom na prisutno sužavanje intervertebralnog prostora između vratnih kralježaka koje dovodi do kompresije leđne moždine, ankilozantni spondilitis najvjerojatniji je uzrok smrti muškarca. Diferencijalnim dijagnozama odbačeno je da je riječ o difuznoj idiopatskoj koštanoj hiperostozi, reaktivnom artritisu, meloreostozi, reumatoidnom artritisu i psorijatičnom artritisu. Ovo je prvi opisani slučaj ankilozantnog spondilitisa iz kontinentalne Hrvatske i iz perioda ranoga novog vijeka.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: ankilozantni spondilitis
  topic: keywords
subject: osteološki ostaci
  topic: keywords
subject: rani novi vijek
  topic: keywords
subject: kontinentalna Hrvatska
  topic: keywords
subject: Žumberak
  topic: keywords
creator: Anita Adamić
creator: Anamarija Uglešić
rights: Copyright (c) 2025 Anita Adamić, Anamarija Uglešić https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 307
ending page: 332
doi: 10.15291/archeo.4954

Morske školjke roda glycymeris spp. iz kasnoga gornjeg paleolitika istočnog Jadrana –doprinos arheomalakološkim istraživanjima
type: item
description: Malakološki ostaci česti su na arheološkim nalazištima, a uključuju cjelovite ili fragmentirane ljušture puževa, školjkaša i koponožaca. Arheomalakologija, disciplina usmjerena na proučavanje takvih ostataka, omogućuje sagledavanje različitih aspekata prapovijesnog života – od ekonomije i prehrane do društvenih običaja i simbolike. Recentna istraživanja morskih školjki naglašavaju njihovu višestruku ulogu još od donjeg paleolitika, gdje su korištene kao ukrasi, alatke, spremnici i posude. Među vrstama koje se ističu svojom funkcionalnom raznolikošću posebno se izdvajaju školjke roda Glycymeris spp. U dosadašnjim su istraživanjima prapovijesnih nalazišta istočnog Jadrana nalazi školjki roda Glycymeris najčešće interpretirani kao osobni ukrasi, dok njihova moguća utilitarna funkcija nije bila sustavno razmatrana. Ovaj rad donosi pregled nalaza Glycymeris spp. iz kasnog gornjeg paleolitika s područja istočnog Jadrana, sažima dostupne podatke o njihovu kontekstu, očuvanosti i morfološkim karakteristikama. Usporedbom s recentnim istraživanjima o funkciji i ulozi morskih školjki u prapovijesnim kontekstima, ukazuje se na raznolikost interpretacija i potrebu za budućim funkcionalnim analizama koje bi mogle rasvijetliti višestruke uloge školjki roda Glycymeris u zajednicama istočnog Jadrana.
subject: Pregledni rad
  topic: section
subject: arheomalakologija
  topic: keywords
subject: Glycymeris spp.
  topic: keywords
subject: kasni gornji paleolitik
  topic: keywords
subject: istočni Jadran
  topic: keywords
creator: Barbara Cvitkušić
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-09-25
publication date: 2025-09-25
starting page: 27
ending page: 62
doi: 10.15291/archeo.4867

“The Potter’s wheel”. Mouldmade Ware in the Ionian-Adriatic basin between main workshops and branches
type: item
description: Hellenistic Mouldmade Ware originated in Athens in the last quarter of the 3rd century BCE, drawing inspiration primarily from metal prototypes. The production quickly spread, with new workshops emerging in Asia Minor and throughout the eastern Aegean region before establishing a presence in the central Mediterranean. The Ionian-Adriatic basin became one of the most significant areas involved in the production of this ceramic class. Among the recognized production districts, the southern Illyrian district stands out, with Durrës as its main centre. Several other sites likely functioned as satellite workshops of Dyrrhachium, as evidenced by the strong similarities in the morphological and decorative repertoire of the pottery produced.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Durres
  topic: keywords
subject: Hellenistic Pottery
  topic: keywords
subject: Illyria
  topic: keywords
subject: Mouldemade Ware
  topic: keywords
subject: Pottery
  topic: keywords
subject: Zgërdhesh
  topic: keywords
creator: Carlo De Mitri
rights: Copyright (c) 2025 Carlo De Mitri https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2026-03-12
publication date: 2026-03-12
starting page: 173
ending page: 192
doi: 10.15291/archeo.4778

Bibliografija profesora emeritusa Brunislava Marijanovića
type: item
subject: Bibliografija
  topic: section
creator: Ana Marinović
rights: Copyright (c) 2025 Ana Marinović https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 25
ending page: 33
doi: 10.15291/archeo.4719

O životu i djelu profesora emeritusa Brunislava Marijanovića
type: item
subject: Životopis
  topic: section
creator: Josipa Baraka Perica
rights: Copyright (c) 2025 Josipa Baraka Perica https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 11
ending page: 23
doi: 10.15291/archeo.4718

Prilog poznavanju kasnosrednjovjekovne i novovjekovne kermanike u Dalmaciji – nalazi sa zadarskog Muraja
type: item
description: U radu se analiziraju nalazi keramike pronađeni prilikom arheoloških istraživanja povijesne jezgre Zadra 2021. godine. Lokalitet se nalazi u neposrednoj blizini gradskih bedema – Muraja. Uz ostale nalaze otkrivena je znatna količina keramike, a ovdje se obrađuju nalazi grube keramike i keramike od pročišćene gline. Navedena keramika kao i ostali nalazi pripadaju razdobljima kasnog srednjeg i novog vijeka.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: arheološka istraživanja
  topic: keywords
subject: Zadar
  topic: keywords
subject: Muraj
  topic: keywords
subject: keramika
  topic: keywords
subject: kasni srednji vijek
  topic: keywords
subject: novi vijek
  topic: keywords
creator: Karla Gusar
creator: Ana Karađole
rights: Copyright (c) 2025 Karla Gusar, Ana Karađole https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 529
ending page: 579
doi: 10.15291/archeo.4716

Fibule tipa Certosa Ic, Id i Ie u kontekstu novih nalaza iz Nadina
type: item
description: Fibule tipa Certosa Ic i Id odavno su prepoznate kao kronološki mlađa, za liburnsko i japodsko područje autohtona inačica u bogatom korpusu raznolikih prerada široko rasprostranjenih i kvantitativno iznimno dobro zastupljenih fibula Certosa vrste. Njihov broj znatno je povećan recentnim sustavnim istraživanjima nekropole na ravnom u Nadinu s novootkrivena 42 primjerka. Zajedno s prethodno publiciranim dvjema fibulama iz grobnice 1 u Nadinu, njihova je ukupna količina u Nadinu premašila 40 % u udjelu cjelokupnoga poznatog korpusa fibula tipa Certosa Ic i Id. U članku se raspravlja o nadinskim, ali komparativno i ostalim fibulama ove vrste uz poseban osvrt na njihovu tipološko-kronološku problematiku. S obzirom na tipološku varijabilnost nadinskih primjeraka, predloženo je uvođenje nove inačice neukrašena luka (Ie) s trima podvarijantama (Ie1, Ie2 i Ie3), a vrijeme konačne uporabe fibula tipa Certosa Ic, Id i Ie neznatno je produženo i kroz (barem) prvu polovicu 1. st. pr. Kr.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: fibule tipa Certosa Ic, Id i Ie
  topic: keywords
subject: Nadin
  topic: keywords
subject: nekropola
  topic: keywords
subject: željezno doba
  topic: keywords
subject: Liburni
  topic: keywords
subject: Japodi
  topic: keywords
creator: Martina Čelhar
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 371
ending page: 411
doi: 10.15291/archeo.4699

Prostorna distribucija i unutarnja organizacija naselja sopotske kulture na vinkovačkom području
type: item
description: Na temelju prikupljenih podataka u posljednjih tridesetak godina daje se topografska slika jednog geografskog područja (vinkovačkog kraja) tijekom trajanja sopotske kulture. Nalazišta/naselja su topografski sagledana s ciljem dobivanja obrasca korištenja prostora u krajoliku u navedenom razdoblju te određivanja i opisivanja njihove veličine, arhitekture i organizacije prostora. Rezultati arheoloških istraživanja pokazuju složenu mrežu gusto naseljenih mjesta, te je ovaj prostor iznimno važan za poznavanje infrastrukturne i materijalne ostavštine sopotske kulture tijekom njezina trajanja od kraja 6. i tijekom 5. tisućljeća pr. Kr.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: višeslojna naselja zatvorenog/utvrđenog tipa
  topic: keywords
subject: ravničarska naselja otvorenog tipa
  topic: keywords
subject: sopotska kultura
  topic: keywords
subject: vinkovačko područje
  topic: keywords
creator: Maja Krznarić Škrivanko
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 141
ending page: 227
doi: 10.15291/archeo.4698

Traces of Olive Cultivation in the Prehistoric Eastern Adriatic
type: item
description: The paper presents examples of prehistoric olive fruit remains on the eastern Adriatic coast, from the Neolithic to the Iron Age. Physical remains of olive stones were unearthed at four prehistoric sites, three of which are now below sea level. The earliest known occurrence of olives is recorded in the Neolithic, while the beginning of olive cultivation on our coast has been proved to date to around 1400 BC, at the Turanj – Ričul site.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: olive (Olea europaea)
  topic: keywords
subject: Croatia
  topic: keywords
subject: Soline – Korčula
  topic: keywords
subject: Ričul
  topic: keywords
subject: Vranjic
  topic: keywords
subject: Nadin
  topic: keywords
creator: Mate Parica
rights: Copyright (c) 2025 Mate Parica https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 413
ending page: 429
doi: 10.15291/archeo.4194

Central European Elements in the Central Adriatic and its Hinterland in the Early Bronze Age – a Recapitulation
type: item
description: Research has shown a complementary image of three main elements as indications of contacts between the region of the central Adriatic and its hinterland with the cultures of the Early Bronze Age in Central Europe. They encompass the settlement material culture (Litzen pottery), military equipment or weapons (solid-hilted daggers), and attire (pins with an eyelet). On the basis of their typological analysis and distribution, which showed that they overlap each other spatially and temporally in certain segments, it can be concluded that within the framework of the Posuška/Posušje or Dinaric group, they are indicators of one and the same cultural and possibly migratory event occurring during the Early Bronze Age.
subject: Pregledni rad
  topic: section
subject: Litzen pottery
  topic: keywords
subject: solid-hilted dagger
  topic: keywords
subject: eyelet-headed pin
  topic: keywords
subject: Cetina Culture
  topic: keywords
subject: Posuška/Posušje/Dinaric Group
  topic: keywords
subject: Early Bronze Age
  topic: keywords
subject: migration
  topic: keywords
creator: Biba Teržan
creator: Ana Kruh
rights: Copyright (c) 2025 Biba Teržan, Ana Kruh https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 297
ending page: 327
doi: 10.15291/archeo.4689

Rezultati probnoga arheološkog istraživanja neolitičkog nalazišta Pod Jarugom
type: item
description: Probno arheološko istraživanje neolitičkog nalazišta Pod Jarugom u Podgrađu provedeno je u ožujku 2022. godine. Istraživanje je provedeno s ciljem utvrđivanja stratigrafskih i kulturnih odnosa na nalazištu, kronometrijskog datiranja nalazišta, te utvrđivanja potencijala za buduća sustavna arheološka istraživanja. Istražena je jedna probna sonda površine 3 m2. Nalazište je pripisano srednjem neolitiku, odnosno danilskomu ukrasnom stilu.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: Pod Jarugom
  topic: keywords
subject: srednji neolitik
  topic: keywords
subject: danilski ukrasni stil
  topic: keywords
subject: probno arheološko istraživanje
  topic: keywords
creator: Kristina Horvat Oštrić
creator: Sarah B. McClure
creator: Doris Vidas
creator: Nicholas Triozzi
creator: Kelly Reed
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 77
ending page: 121
doi: 10.15291/archeo.4688

Ukrasni predmeti od školjki s lokaliteta Osijek – Hermanov vinograd
type: item
description: Ljušture mekušaca među najranijim su sirovinama kojim se ljudska vrsta koristila za izradu ukrasa. Privlačile su pripadnike roda Homo još od srednjeg paleolitika svojim bojama, oblicima, teksturom površine, kao i podrijetlom (s obale mora, s velike udaljenosti i sl.). Tijekom neolitika i eneolitika školjke se nastavljaju upotrebljavati za izradu različitih predmeta, prije svega za dekorativne svrhe, a osobito su marinske školjke Spondylus i Glycymeris bile široko rasprostranjene u većem dijelu Europe. Njihova distribucija pokazuje živu mrežu trgovine i razmjene koja je postojala među prapovijesnim zajednicama, ali i oslikavala simboličke vrijednosti. Rasprostranjenost nakita od ljuštura mekušaca, njegovi oblici, način korištenja, simboličko značenje, stalno se dopunjuju novim nalazima i novim podatcima, i na taj način doprinose boljem razumijevanju fenomena nakita od ovih sirovina. U ovom radu bit će predstavljeni ukrasni predmeti od školjki otkriveni tijekom arheoloških istraživanja na lokalitetu Hermanov vinograd u Osijeku, iz cjelina koje pripadaju sopotskoj kulturi.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: neolitik
  topic: keywords
subject: sopotska kultura
  topic: keywords
subject: Hermanov vinograd
  topic: keywords
subject: ukrasni predmeti
  topic: keywords
subject: školjke
  topic: keywords
subject: recikliranje
  topic: keywords
creator: Dragana Rajković
creator: Selena Vitezović
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 229
ending page: 253
doi: 10.15291/archeo.4683

Izvan izvornog konteksta
type: item
description: Keramički materijal uobičajena je i često najzastupljenija vrsta nalaza na arheološkim nalazištima te su od mlađega kamenog doba brojni nalazi ulomaka lončarije tipičan rezultat arheoloških iskopavanja. Ipak, od srednjeg vijeka lončarija postaje izniman nalaz na grobljima oko crkava, a zbog često intenzivnog ukopavanja pokojnika obično je lišena izvornih konteksta. Unatoč tomu, moguće je pretpostaviti da kontinuirano ukopavanje neće nužno rezultirati premještanjem materijala na veće udaljenosti te da koncentracija ulomaka keramike na određenom prostoru može biti naznaka područja, intenziteta i vrste aktivnosti tijekom određenog razdoblja. Time njezina pojava, specifične tehnološke, tipološke i kronološke značajke te učestalost i distribucija mogu proširiti uvid u načine korištenja istraživanog prostora. Iz tog je razloga ovaj rad posvećen razmatranju informativnog potencijala keramičkih nalaza nađenih većinom izvan izvornih konteksta, najčešće u zapunama brojnih grobova ukopanih oko crkve Uznesenja Blažene Djevice Marije u mjestu Gori, smještenom oko osam kilometara jugozapadno od Petrinje. Na temelju analize značajki tehnike izrade te očuvanih tipoloških karakteristika, prikupljeni keramički materijal tipološko-kronološki je determiniran. U skladu s definiranim vremenskim opredjeljenjem, u GIS okruženju provedena je analiza obrazaca njegove pojave, učestalosti i distribucije na nalazištu. Time je otvorena mogućnost izvođenja određenih pretpostavki i donošenja pojedinih zaključaka o obrascima korištenja ovog prostora tijekom različitih vremenskih perioda.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: lončarija
  topic: keywords
subject: građevinska i tehnička keramika
  topic: keywords
subject: srednji vijek
  topic: keywords
subject: rimsko i brončano doba
  topic: keywords
subject: distribucija
  topic: keywords
subject: učestalost
  topic: keywords
subject: izvorni depozit
  topic: keywords
creator: Filomena Sirovica
creator: Tatjana Tkalčec
creator: Eva Buća
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 477
ending page: 527
doi: 10.15291/archeo.4682

Stubci s protomama Jupitra-Amona i Gorgone iz Zadra i problem njihova arhitektonskog konteksta
type: item
description: ikonografske i funkcionalne točke gledišta stubci s protomama Jupitra-Amona i Gorgone (Meduze) najinteresantniji su, ali i najkontroverzniji elementi skulpturalne dekoracije Foruma antičkog Jadera. Njihov arhitektonski kontekst ni do danas nije nedvojbeno razjašnjen. Zaslužni istraživač Foruma M. Suić isprva je smatrao da su stajali unutar čeone balustrade kapitolijskog hrama. Iako su danas upravo tako prezentirani, tu pretpostavku demantira nekoliko detalja izrade. S vremenom ih je očito postao svjestan i Suić, koji je stubce naknadno pripisao „gornjoj balustradi“ severske bazilike. Tu mogućnost, međutim, negiraju stilske, tehnološke i ikonografske pojedinosti, koje pokazuju da su stubci znatno stariji. Suićevu atribuciju bazilici u nekim tekstovima prati crtaća dokumentacija koja stubce igrom slučaja prikazuje unutar galerije forumskog trijema, a upravo je to položaj u koji se stavljaju formom i dekoracijom slični stubci iz Pule. Nedavno otkriće dobro očuvanog pluteja u funkciji ograde između zadarskih stubaca omogućilo je točniju projekciju duljine tih elemenata, a time i udaljenosti na kojoj su stubci izvorno stajali. U radu se na temelju novih spoznaja i recentne literature preispituju mogućnosti arhitektonske kontekstualizacije zadarskih stubaca, ali i druga važna pitanja u vezi s rekonstrukcijom trijema zadarskog Foruma kao najizglednijeg kandidata za njihov smještaj: dimenzije stupova, visina trijema, pripadnost stupova iz prizemlja i matroneja Sv. Donata.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: stubci
  topic: keywords
subject: ograda
  topic: keywords
subject: Kapitolij
  topic: keywords
subject: trijem
  topic: keywords
subject: atika
  topic: keywords
subject: bazilika
  topic: keywords
subject: Sv. Donat
  topic: keywords
creator: Dražen Maršić
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 445
ending page: 475
doi: 10.15291/archeo.4681

Kakve veze imaju Brezovljani s Butmirom?
type: item
description: Otkriće nekoliko ulomaka keramičkih posuda s karakterističnim stilskim obilježjima butmirske kulture na lokalitetu Brezovljani, nedaleko od Križevaca, koji se kulturno pripisuje protolenđelskom horizontu, potaknulo je ponovna promišljanja o odnosima dviju pojava: lenđelske i butmirske. Tim prije jer je i na lokalitetu Becsehely u južnom dijelu mađarske Transdanubije, koji uglavnom pripada lenđelskomu kulturnom krugu, uočena slična situacija prisutnosti butmirske keramike.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: Brezovljani
  topic: keywords
subject: horizont lenđelske kulture Brezovljani-Lužianky- Sé
  topic: keywords
subject: butmirska kultura
  topic: keywords
subject: neolitik
  topic: keywords
subject: keramika
  topic: keywords
creator: Tihomila Težak-Gregl
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 123
ending page: 139
doi: 10.15291/archeo.4680

Grob iz starijeg željeznog doba s groblja Nakovana – Zmijna (poluotok Pelješac)
type: item
description: Prapovijesno gradinsko naselje Grad u Nakovani jedno je od najistaknutijih naselja iz brončanog i željeznog doba na južnom dijelu istočnojadranske obale. O njegovoj važnosti kao i kompleksnom kulturnom krajoliku u kojem se nalazi, osim do sada pronađene materijalne ostavštine, svjedoče i brojne kamene gomile koje se nalaze u okolici Grada, posebno na brdu Zmijnoj. S obzirom na pretpostavljenu kontinuiranu naseljenost Grada sve do kraja željeznog doba, očekivalo se i postojanje ravnih grobova, što su istraživanja provedena 2020. godine i potvrdila. Na južnim padinama brda Zmijne otkrivena su dva groba na ravnom smještena u blizini mlađih kamenih gomila. Grob smješten pri vrhu brda, na osnovi pronađenih nalaza, datiran je u starije željezno doba. Ostatci više pokojnika bili su položeni u prirodnu udubinu i pokriveni većim kamenim blokovima. U grobu su, osim keramičkih ulomaka, pronađeni predmeti nakita i nošnje koji upućuju na kulturne kontakte sa zaleđem te prostorom zapadnog Balkana na kojem je starije željezno doba obilježeno razvojem glasinačke kulture.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: starije željezno doba
  topic: keywords
subject: grob
  topic: keywords
subject: Nakovana
  topic: keywords
subject: groblje
  topic: keywords
subject: južni Jadran
  topic: keywords
subject: dijadema
  topic: keywords
subject: višestruki ukop
  topic: keywords
subject: kulturna povezanost
  topic: keywords
creator: Domagoj Perkić
creator: Hrvoje Potrebica
creator: Marko Dizdar
creator: Ivan Pamić
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 329
ending page: 369
doi: 10.15291/archeo.4679

Novac gradova Arpija i Dirahija s istraživanja na solinskoj Zaobilaznici
type: item
description: U tekstu se objavljuju dva primjerka novca iz helenističkog razdoblja otkrivena tijekom zaštitnih arheoloških istraživanja na Zaobilaznici 1986. i 1987. godine. Na solinskom području novac iz helenističkog razdoblja nije čest nalaz. Do sada su s područja Solina dokumentirani nalazi novca Herakleje, Dirahija, Apolonije, Sifnosa, zatim brončani novac Ise te novac Aleksandra Makedonskog.
subject: Stručni rad
  topic: section
subject: Salona
  topic: keywords
subject: Zaobilaznica
  topic: keywords
subject: novac
  topic: keywords
subject: Arpi
  topic: keywords
subject: Dirahij
  topic: keywords
creator: Ana Marinović
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 431
ending page: 443
doi: 10.15291/archeo.4678

„Zajednica sa Skadarskog jezera” na prijelazu iz bakrenog u brončano doba
type: item
description: Visoki kneževski humci s velikim grobnicama u obliku cista izrađenima od vapnenačkih ploča koji sadržavaju izuzetno bogate grobove, kao i oni sa jednostavnijim grobovima koji sadržavaju samo setove keramike, ukazuju na važnost zajednice i omogućavaju preciznije definiranje njezina kulturnog konteksta. Grobnice su geografski ograničene na malo područje između Kotorskog zaljeva, Skadarskog jezera i doline rijeke Zete u Crnoj Gori. Specifična grobna arhitektura, zgrčeni položaj pokojnika te istaknuti metalni i keramički predmeti ukazuju na osobitu kulturnu pojavu s poveznicama koje moguće sežu do Bliskog istoka. Humci s grobnicama u obliku kamenih cista, i oni pripadnika elite i oni s jednostavnijim keramičkim prilozima, predstavljaju istaknutu zajednicu koja je doživjela svoj procvat u razdoblju prijelaza iz mlađeg bakrenog u starije brončano doba, između 4. i 3. tisućljeća pr. Kr. U prošlosti su jedinstveni žigosani i urezani ukrasi na keramici doveli do pogrešnog povezivanja tih utjecajnih kneževa sa zajednicama u gornjojadranskom zaleđu i Ljubljanskom barju, kao i s vučedolskom kulturom, koja potječe iz istočne Slavonije i Srijema na desnoj obali Dunava. Uz dužno poštovanje prema trudu koji su naši znanstveni prethodnici uložili u praćenje procesâ davne prapovijesti, interpretacija „crnogorskog kneževskog horizonta”, koji predstavlja jednu od prvih prapovijesnih elita iz najviših društvenih slojeva, zahtijeva preciznost i odgovarajuću hijerarhiju. Nakon otkrića nekoliko humaka s grobnicama u obliku cista i kraljevskih insignija postalo je jasno koliko je veliko bilo područje na kojem je obitavala ova zajednica za koju, među ostalim i s obzirom na humke s područja susjedne Albanije, predlažemo ime „zajednica sa Skadarskog jezera” s prijelaza iz bakrenog u brončano doba.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: kneževski humci
  topic: keywords
subject: grobnice u obliku kamenih cista
  topic: keywords
subject: zajednica sa Skadarskog jezera
  topic: keywords
creator: Mitja Guštin
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 267
ending page: 295
doi: 10.15291/archeo.4677

Lasinjska kultura u Bosni i Hercegovini - u svjetlu nalaza bočice iz Visokog brda u Lupljanici kod Dervente
type: item
description: Na prostoru Bosne i Hercegovine ustanovljeno je vrlo malo lasinjskih lokaliteta te je taj prostor označen kao periferni prostor rasprostiranja ove kulture. Do sada je karakteristična lasinjska keramografija potvrđena na sedam lokaliteta u Bosni i Hercegovini: Zemunica u Radosavskoj kod Banjaluke, Visoko brdo u Lupljanici, Vis u Modranu kod Dervente, Donji Klakar kod Bosanskog Broda, Gornja Tuzla u Tuzli, Biograd u Pruscu kod Donjeg Vakufa i Stari grad Cazin. U radu se prikazuje nalaz bočice lasinjske kulture s lokaliteta Visoko brdo u Lupljanici kod Dervente, čime se potvrđuje važnost revizijskih istraživanja, kao i obrade nalaza sa starih istraživanja lasinjske kulture.
subject: Stručni rad
  topic: section
subject: lasinjska kultura
  topic: keywords
subject: Bosna i Hercegovina
  topic: keywords
subject: keramika
  topic: keywords
subject: bočica
  topic: keywords
creator: Jacqueline Balen
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 255
ending page: 265
doi: 10.15291/archeo.4676

Vela Pećina kod Kali na Ugljanu - novo nalazište kasnoga gornjeg paleolitika na sjevernodalmatinskim otocima
type: item
description: U radu se iznose rezultati probnog iskopavanja Vele pećine kod Kali na otoku Ugljanu, s naglaskom na rezultate tehno-tipološke i petrografske analize litičkog skupa nalaza. Razmatra se značenje lokaliteta u mreži naseljavanja gornjopaleolitičkih lovaca sakupljača s obzirom na vremensko razdoblje potvrđeno radiokarbonskim datiranjem i geografski položaj lokaliteta na rubu danas potopljene Jadranske nizine.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Vela pećina
  topic: keywords
subject: Ugljan
  topic: keywords
subject: gornji paleolitik
  topic: keywords
subject: epigravetijen
  topic: keywords
subject: litika
  topic: keywords
creator: Leo Arbutina
creator: Mario Bodružić
creator: Dario Vujević
rights: Copyright (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2025-04-03
publication date: 2025-04-03
starting page: 35
ending page: 75
doi: 10.15291/archeo.4675

Nadin – Gradina
type: item
description: Tijekom 2015. godine, u suradnji Sveučilišta u Zadru i Sveučilišta u Maineu (SAD), započela su sustavna istraživanja Gradine u Nadinu. Pet probnih sondi istraženo je na različitim položajima unutar areala naselja definiranog tzv. megalitskim bedemom da bi se omogućilo razumijevanje dubine depozita, kronološka sekvencija i integritet arheološkog zapisa. Preliminarni rezultati pokazuju složenu kulturnu stratigrafiju koja u pojedinim sondama prelazi 2 m dubine i potvrđuju intenzivan razvoj zajednice koja je obitavala na Gradini u Nadinu tijekom željeznog i rimskog doba. Naselje starijeg željeznog doba još uvijek nije potvrđeno, iako je ono, sudeći po istraženom dijelu pripadajuće nekropole na ravnom, moralo egzistirati. U mlađem željeznom dobu iskorišten je širi prostor koji, čini se, uglavnom odgovara antičkim gabaritima naselja. Najvažnija fizička transformacija naseobinskog tkiva povezuje se s nastupom rimske faze nadinske povijesti kada Nedinum stječe status municipija. Na izmaku kasne antike položaj je napušten da bi ponovno zadobio važnost tijekom kasnog srednjeg, odnosno novog vijeka. Tada se na Gradini gradi utvrda u sustavu obrane Mlečana, a zatim i Osmanlija, čiji ostatci sačuvani do visine od nekoliko metara dominiraju današnjom vizurom lokaliteta.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Nadin
  topic: keywords
subject: Gradina
  topic: keywords
subject: Liburni
  topic: keywords
subject: urbanizacija
  topic: keywords
subject: željezno doba
  topic: keywords
subject: antika
  topic: keywords
subject: kasni srednji vijek
  topic: keywords
subject: novi vijek
  topic: keywords
creator: Marina Čelhar
creator: Gregory Zaro
rights: Copyright (c) 2023 Marina Čelhar, Gregory Zaro https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-12-20
publication date: 2023-12-20
starting page: 103
ending page: 134
doi: 10.15291/archeo.4293

Dvije kamene gomile kod sela Grab – Krivodol kraj Trilja
type: item
description: Članak predstavlja rezultate preliminarnog istraživanja dviju gomila otkrivenih u području Krivodola kraj Trilja. Na obje su primijećeni tragovi ilegalnoga istraživanja i otvaranja grobnica. Usprkos tome otkrivene su i neke netaknute grobnice građene u obliku grobnih cista. Ukopi u njima bili su skeletni, pa članak donosi i rezultate preliminarnih analiza skeletnih ostataka. Zahvaljujući njima jednu smo grobnicu metodom C14 uspjeli datirati u 2. tisućljeće pr. n. e.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: kamene gomile
  topic: keywords
subject: grobne ciste
  topic: keywords
subject: Trilj
  topic: keywords
subject: dolina Cetine
  topic: keywords
subject: skeletni ostaci
  topic: keywords
creator: Helena Tomas
creator: Miroslav Vuković
rights: Copyright (c) 2023 Helena Tomas, Miroslav Vuković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0
date: 2023-11-27
publication date: 2023-11-27
starting page: 31
ending page: 54
doi: 10.15291/archeo.4292