Ars Adriatica
type: channel
description: Ars Adriatica je znanstveni časopis Odjela za povijest umjetnosti Sveučilišta u Zadru. Izlazi od 2011. godine redovito jednom godišnje. Objavljuje članke na hrvatskom, engleskom, talijanskom ili nekom od ostalih svjetskih jezika. Zaprimljeni radovi podliježu dvjema dvostruko slijepim recenzijama, a članci i recenzije se ne honoriraju. Časopis je indeksiran u podatkovnim bazama: HRČAK, Scopus, Web of Science Core Collection (ESCI), Art source (EBSCO), ERIH Plus i DOAJ. ISSN: 1848-1590 e-ISSN: 1848-7459 DOI: 10.15291/ars
publisher: Sveučilište u Zadru, Odjel za povijest umjetnosti
language: hr
publication name: Ars Adriatica
issn: 1848-1590
copyright: "Ars Adriatica" je časopis u otvorenom pristupu. Sadržaj je u cijelosti besplatno dostupan danom objave na mrežnim stranicama Hrčka. Korisnici smiju čitati, preuzimati, kopirati, distribuirati, tiskati, pretraživati ili stavljati poveznice na materijal te ga mijenjati ili koristiti na druge zakonite načine, uz obavezno citiranje izvornika, sukladno CC BY 4.0 licenci.
items: S Kliom i u vječnosti – in memoriam Anti Miloševiću
items: Sa sjećanjem na Miljenka Domijana
items: U spomen Tomislavu Marasoviću (15. rujna 1929. – 16. listopada 2024.)
items: Sa Zadrom u mislima
items: Zatvaranje kruga
items: Idejne granice modernosti
items: Mirisi i boje dalmatinskog juga u arhitekturi Zlatka Ugljena
items: Usvajanje modela društveno usmjerene stambene izgradnje 70-ih godina 20. stoljeća: izazovi i lekcije iz slučaja naselja Krnjeva u Rijeci
items: Padiglione della Dalmazia - Izložbeni paviljon Dalmacije na sajmu u Milanu 1928. godine
items: Eugen von Ransonnet-Villez između Japana i Jadrana
items: Ascesa assai sassosa
items: Atektonsko građeni retabli u Bakru – import srednjoeuropskih rješenja na periferiji Monarhije
items: Bilješke za sakralnu topografiju Osora
items: Zadarski zlatar Martin Ivanov Sainović zvani Butafogo iz Kopra
items: Nova identifikacija ninskih relikvijara poznatih kao škrinjice sv. Asela i sv. Marcele
items: Dva priloga poznavanju djela klesarskih radionica u Zadru
items: Nekoliko novih zapažanja o korčulanskoj obitelji Signija i dataciji hrama Venere Pelagije u Potirni na Korčuli
items: Radoslav Tomić – In memoriam
items: „Podrška, predah, utjeha”
items: Usidren u genius loci
items: Prikaz knjige
items: Uz osvrt na pitanje o vremenu građenja romaničke katedrale u Zadru
items: Umjetnost kao ekozofija
items: Tragom nepoznatih umjetničkih dodira Ivana Meštrovića i Zlatka Šulentića
items: Fitofil Matisse
items: Fragmentiranje portreta i rascijepljeni subjekt u umjetničko-istraživačkom projektu Super heroine Nadije Mustapić
items: Carlo Sbisà
items: Pero i Melko Čingrija
items: Ljetnikovac Crijević-Pucić na Pilama u Dubrovniku
items: Za Jurja Pavlovića

S Kliom i u vječnosti – in memoriam Anti Miloševiću
type: item
description: U Seget Vranjici kraj Trogira 24. srpnja 2025. godine u 73. godini života preminuo je dr. sc. Ante Milošević, ugledni hrvatski arheolog i povjesničar umjetnosti, naslovni izvanredni profesor Sveučilišta u Splitu, muzejski i znanstveni savjetnik u miru. Iz životopisa tog Sinjanina, rođenog 5. ožujka 1953. godine, važno je navesti da je 1976. završio studij arheologije i povijesti umjetnosti na tadašnjemu Filozofskom fakultetu u Zadru, da je doktorski rad obranio 2005. godine na Sveučilištu u Zadru, kao i da je tijekom karijere bio na čelu dviju važnih muzejskih institucija. Ravnatelj sinjskog Muzeja Cetinske krajine bio u razdoblju od 1977. do 1994. godine, dok je istu dužnost u splitskom Muzeju hrvatskih arheoloških spomenika (MHAS) obnašao u dva navrata, od 1994. do 2005. te od 2013. do 2018. godine. Među važnim muzeološkim projektima koje je vodio posebno se ističe organizacija izložbe Hrvati i Karolinzi, koja je održana u MHAS-u krajem 2000. i tijekom prve polovine 2001. godine u sklopu međunarodnog projekta Karlo Veliki – Stvaranje Europe, dok mu je iz profesionalne bibliografije, uz brojne uredničke knjige i zbornike, potrebno istaknuti dvanaest autorskih monografija te više od sto znanstvenih članaka.
subject: Nekrolog
  topic: section
subject: Ante Milošević
  topic: keywords
subject: Muzej hrvatskih arheoloških spomenika u Splitu
  topic: keywords
subject: hrvatski rani srednji vijek
  topic: keywords
subject: arheologija
  topic: keywords
subject: povijest umjetnosti
  topic: keywords
subject: Klio
  topic: keywords
creator: Ivan Josipović
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 251
ending page: 256
doi: 10.15291/ars.4987

Sa sjećanjem na Miljenka Domijana
type: item
description: Nedavno je u Zadru umro konzervator Miljenko Domijan (1946. – 2025.). Rodio se u Rabu, a veliki dio života proveo u Zadru. Tu je studirao na Filozofskom fakultetu te diplomirao 1972. godine. Zaposlio se tada u Zavodu za zaštitu spomenika kulture. Godine 1977. postao je i ravnateljem te ustanove te potom dva desetljeća upravljao službom zaštite povijesnih spomenika na zadarskom području. Istaknuo se kao dobar suradnik s kolegama u uredu, kao i onima iz različitih stručnih ustanova, a ujedno i s predstavnicima političkih i crkvenih vlasti. Bio je vrstan organizator zaštitnih zahvata, po čemu je zapažen u Ministarstvu kulture Republike Hrvatske te imenovan za glavnog konzervatora. Stoga se radom i životom preselio u Zagreb. Na novoj dužnosti osobito važni bijahu njegovi napori uloženi u organiziranje popravka i obnova ratom oštećenih i razorenih spomenika u Dalmaciji i Slavoniji. Vrlo dobro je surađivao i sa stručnjacima iz inozemstva, onima s područja čuvanja i obnove kulturne baštine. Uz posao konzervatora povremeno se bavio također muzealskim i pedagoškim radom, a objavljivao je znanstvene i stručne radove. Važan doprinos kulturnoj javnosti dao je izložbama svojih dokumentarnih i umjetničkih fotografija. Za svoj rad stekao je niz domaćih i stranih priznanja.
subject: Nekrolog
  topic: section
subject: Miljenko Domijan
  topic: keywords
subject: zaštita
  topic: keywords
subject: spomenik
  topic: keywords
subject: baština
  topic: keywords
subject: konzervator
  topic: keywords
subject: Zadar
  topic: keywords
creator: Pavuša Vežić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 245
ending page: 250
doi: 10.15291/ars.4986

U spomen Tomislavu Marasoviću (15. rujna 1929. – 16. listopada 2024.)
type: item
description: Monumentalno životno djelo sveučilišnog profesora, konzervatora i povjesničara umjetnosti dr. sc. Tomislava Marasovića ima tri velike istraživačke cjeline. Prvu predstavlja proučavanje ranosrednjovjekovne arhitekture u Dalmaciji, drugu kompleksna prenamjena Dioklecijanove palače u gradsku jezgru Splita, a treću teorija i povijest zaštite nepokretne kulturne baštine u Hrvatskoj i Europi. U razdoblju od šezdesetih do osamdesetih godina 20. stoljeća braća Marasović bila su predvodnici primjene teorijski utemeljene metode aktivne zaštite graditeljskog nasljeđa u Splitu, Hrvatskoj i Jugoslaviji. T. Marasović 1975. godine bio je autor idejne koncepcije, suosnivač i voditelj jedinog i inovativnog Poslijediplomskog studija graditeljskog nasljeđa u Splitu. S nastavnim programom povezano je objavljivanje njegovih knjiga: Zaštita graditeljskog nasljeđa (1983.) i Aktivni pristup graditeljskom nasljeđu (1985.), koje su postale standardni sveučilišni udžbenici. Braća Marasović doprinijela su međunarodnom promicanju hrvatske kulturne baštine jer je arhitekt J. Jokilehto detaljno prikazao njihova teorijska stajališta, rezultate istraživanja i metode intervencije na primjerima u Dioklecijanovoj palači u Splitu u kapitalnom djelu A History of Architectural Conservation (1999.).
subject: Nekrolog
  topic: section
subject: arhitektura
  topic: keywords
subject: Dalmacija
  topic: keywords
subject: Dioklecijanova palača
  topic: keywords
subject: predromanika
  topic: keywords
subject: romanika
  topic: keywords
subject: teorija i povijest zaštite nepokretne kulturne baštine
  topic: keywords
subject: Tomislav Marasović
  topic: keywords
creator: Zlatko Jurić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 237
ending page: 244
doi: 10.15291/ars.4985

Sa Zadrom u mislima
type: item
description: Ovim In memoriam tekstom odajemo počast trima istaknutim stručnjacima i profesorima – akademiku Ivi Petricioliju (1925. – 2009.), Kseniji Radulić (1933. – 1975.) i Marijani Kovačević (1977. – 2015.) – koji su svojim radom trajno obilježili povijest umjetnosti i zaštitu kulturne baštine u Zadru i Dalmaciji. Ivo Petricioli svojim je interdisciplinarnim pristupom, pedagoškim radom i brojnim publikacijama oblikovao akademsku i znanstvenu zajednicu te ostavio bogat opus o umjetnosti Zadra i Dalmacije. Ksenija Radulić, kao konzervatorica i ravnateljica Zavoda za zaštitu spomenika kulture, pionirka podmorske arheologije i predana profesorica, unaprijedila je zaštitu kulturne baštine i educirala nove generacije stručnjaka. Marijana Kovačević svojim je istraživanjima zlatarstva i plemenitih metala, znanstvenim pristupom i ključnom ulogom u repatrijaciji otuđenog križa iz crkve Sv. Frane u Zadru ostavila važan trag u akademskoj zajednici i u očuvanju kulturne baštine. Sve troje ostavili su neizbrisiv trag u znanstvenoj, akademskoj i kulturnoj povijesti Zadra, nadahnjujući buduće generacije povjesničara umjetnosti.
subject: In memoriam
  topic: section
subject: Ivo Petricioli
  topic: keywords
subject: Ksenija Radulić
  topic: keywords
subject: Marijana Kovačević
  topic: keywords
subject: zaštita spomenika
  topic: keywords
subject: kulturna baština
  topic: keywords
subject: Zadar
  topic: keywords
subject: Dalmacija
  topic: keywords
subject: zlatarstvo
  topic: keywords
creator: Antonija Mlikota
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 227
ending page: 236
doi: 10.15291/ars.4984

Zatvaranje kruga
type: item
description: Publikacija (Ne) vjeruj pripovjedaču. Slučaj dječjeg lječilišta u Krvavici objavljena je 2024. godine kao zbirka raznorodnih tekstnih i vizualnih priloga koja sveobuhvatno prikazuje slučaj modernističkog kompleksa koji je u obalnom mjestu Krvavici, nedaleko od Makarske, kao lječilište za djecu s respiratornim bolestima vojnih osiguranika, sredinom 60-ih godina 20. stoljeća projektirao arhitekt Rikard Marasović. Publikacija istražuje povijest kompleksa – koji je od izgradnje promijenio nekoliko namjena, a početkom 21. stoljeća napušten je, zaboravljen i prepušten propadanju – ali i dokumentira djelovanje inicijativa koje ga od njegova ponovnog otkrivanja 2008. godine do danas dokumentiraju, predstavljaju javnosti te zagovaraju njegovu zaštitu i aktivaciju, zbog čega postaje simbol i žarište regionalne borbe za očuvanje arhitekture visokog modernizma socijalističke Jugoslavije. Ovaj tekst predstavlja publikaciju, analizira njezinu koncepciju, strukturu i sadržaj te reflektira njezino značenje u širem kontekstu bilježenja i zaštite modernističkoga graditeljskog nasljeđa.
subject: Prikaz knjige
  topic: section
subject: dječje lječilište
  topic: keywords
subject: Krvavica
  topic: keywords
subject: Rikard Marasović
  topic: keywords
subject: arhitektonsko nasljeđe
  topic: keywords
subject: modernistička arhitektura
  topic: keywords
subject: prilagodba i prenamjena
  topic: keywords
creator: Frano Petar Zovko
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 219
ending page: 226
doi: 10.15291/ars.4983

Idejne granice modernosti
type: item
description: Izraz, sarajevski časopis za književnu i umjetničku kritiku, tijekom 1959. prolazi kroz napetu fazu, obilježenu odgovorom Grge Gamulina na napad sovjetskog kritičara V. Skaterčikova. Navedena obrana dala je Gamulinu priliku da podcrta i učini nužnim dijalektičke kapacitete modernizma. Reagirao je Ljubo Babić, nastavljajući raniji sukob i odbijajući prihvatiti modernizmom propisano degradiranje forme i sadržaja. I jedno i drugo, i forma i sadržaj, sada iskazani kroz vještinu crtanja, bili su novi jamci kolektivne percepcije i etnički kodiranog identiteta. Varijacija na raniju Babićevu tezu o „našem izrazu” neugodno je podsjetila uredništvo Izraza da je konzervativistička inercija i dalje prisutna i dobro pozicionirana, što je značilo da su dobro odmjereni odgovori bili neizbježni. Oslonjeni na teze nekonvencionalna marksizma i Henrija Lefebvrea, oni će, svaki na svoj način, biti afirmativni pred hermeneutičkim nazorom Gamulinova priloga. Ivan Focht inzistirao je na osobnosti apstrakcije, dok je Hrvoje Lisinski na neuobičajen način spojio freudističke teze i Rembrandtovu sliku, a sve u namjeri da u problemsko središte modernosti stavi egzistencijalni strah i na njemu osovljenu dijalektiku forme i narativnih implikacija.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: časopis Izraz
  topic: keywords
subject: modernizam
  topic: keywords
subject: antimodernizam
  topic: keywords
subject: apstrakcija
  topic: keywords
subject: socijalistički realizam
  topic: keywords
subject: likovna kritika pedesetih
  topic: keywords
creator: Dragan Čihorić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 201
ending page: 216
doi: 10.15291/ars.4982

Mirisi i boje dalmatinskog juga u arhitekturi Zlatka Ugljena
type: item
description: U radu se predstavljaju idejni i realizirani projekti akademika Zlatka Ugljena (Mostar, 1929.) koji se povezuju s područjem hercegovačkog juga i blizinom jadranske obale, u širokome vremenskom lûku od gotovo pola stoljeća. Akademik Zlatko Ugljen najvažnije je ime suvremene arhitektonske scene Bosne i Hercegovine i član je triju akademija znanosti i umjetnosti. Odabrani projekti otkrivaju prepoznatljiv pristup autora u arhitektonskom oblikovanju i mišljenju, koji bi se mogao sažeti u temeljitom proučavanju i uvažavanju duha mjesta (genius loci) i specifične kulturne geografije u kojoj se suvremena arhitektura otvara dijalogu sa zatečenim strukturama, običajima i graditeljskim tradicijama. Ugljenov rukopis prati se u odnosu na utjecaje njegovih profesora, tada aktualne tendencije u europskoj arhitekturi kao i na njegovo osobito mjesto u arhitekturi sarajevskog kruga. Odabrani realizirani i idejni projekti iz Stoca i Mostara ujedno upućuju na specifične odlike arhitektonskog nasljeđa Bosne i Hercegovine, nastalog u susretu različitih kultura i tradicija, koje svoje refleksije nalaze i u suvremenim tematizacijama Zlatka Ugljena.
subject: Esej
  topic: section
subject: Zlatko Ugljen
  topic: keywords
subject: genius loci
  topic: keywords
subject: kulturna geografija
  topic: keywords
subject: suvremena arhitektura
  topic: keywords
subject: tradicija
  topic: keywords
creator: Aida Abadžić Hodžić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 185
ending page: 198
doi: 10.15291/ars.4981

Usvajanje modela društveno usmjerene stambene izgradnje 70-ih godina 20. stoljeća: izazovi i lekcije iz slučaja naselja Krnjeva u Rijeci
type: item
description: Članak analizira provedbu društveno usmjerene stambene izgradnje (DUSI) u Rijeci na studiji slučaja naselja Krnjeva, zamišljenog kao ogledni projekt novog pristupa socijalističkoj stanogradnji 70-ih godina 20. stoljeća. DUSI reforma trebala je osigurati veću participaciju građana i radnih organizacija u odlučivanju o tipologiji, standardu i lokaciji stanova, no riječko iskustvo upućuje na niz institucijskih i organizacijskih slabosti. Projekt „visokog” Krnjeva, s inovativnim urbanističkim konceptom linearnih megastruktura i egalitarnom orijentacijom stanova prema moru, suočio se s otporom javnosti i investitora zbog visoke cijene, tehničkih rizika i smanjenog povjerenja u gradske institucije. Odbacivanjem „visokog” Krnjeva razvijena je kompromisna varijanta „niskog” naselja, koja je, unatoč tipološkoj inovaciji, imala manjkavosti u kvaliteti stanovanja i infrastrukture. Analiza pokazuje kako su nedostatci koordinacije, političke komunikacije i birokratske strukture ograničili reformski potencijal DUSI modela. Istovremeno, slučaj Krnjeva ilustrira kako su građani iskoristili mogućnosti participacije da utječu na prostorne odluke, što se može tumačiti kao rijedak primjer afirmacije deklariranih načela samoupravljanja u urbanističkoj praksi socijalističke Jugoslavije.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: društveno usmjerena stambena izgradnja
  topic: keywords
subject: Rijeka
  topic: keywords
subject: Krnjevo
  topic: keywords
subject: Ninoslav Kučan
  topic: keywords
subject: stambene reforme
  topic: keywords
subject: socijalistička Jugoslavija
  topic: keywords
subject: participacija građana
  topic: keywords
creator: Lidija Butković Mićin
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 163
ending page: 184
doi: 10.15291/ars.4980

Padiglione della Dalmazia - Izložbeni paviljon Dalmacije na sajmu u Milanu 1928. godine
type: item
description: Paviljon Dalmacije, a od 1930. godine paviljon Zadra, izgrađen za sajam u Milanu 1928. godine, predstavlja zanimljiv arhitektonski projekt međuratnog razdoblja. Projektiran kao trodijelna izložbena građevina historicističke koncepcije, s pročeljem koje kombinira elemente dalmatinske gotike i rane renesanse s antičkim uzorima, paviljon je izražavao ideološke i simboličke težnje talijanske vlasti za potvrdom kulturne prisutnosti na hrvatskoj obali Jadrana. Paviljonom se od 30-ih godina 20. stoljeća koristila tvrtka Radio Marelli, koja je izmijenila izgled pročelja u duhu vremena i vlastitog imena. Paviljon je bio u uporabi sve do 1942. godine, kada je stradao u bombardiranju. Nakon toga pao je u zaborav, sve dok jedan mali novinski članak nije potaknuo ponovno zanimanje za ovu građevinu. Na temelju sačuvanih fotografija, arhivskih izvora i novinskih zapisa bilo je moguće rekonstruirati vizualni identitet i propagandnu funkciju paviljona, čime se on smješta u širi kontekst izložbene djelatnosti Dalmacije i Zadra unutar Kraljevine Italije između dvaju svjetskih ratova.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: Paviljon Dalmacije i Zadra
  topic: keywords
subject: izložbena arhitektura
  topic: keywords
subject: Gianluca Melocchi
  topic: keywords
subject: Fiera di Milano 1928.
  topic: keywords
subject: Radio Marelli
  topic: keywords
subject: 20. stoljeće
  topic: keywords
creator: Antonija Mlikota
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 151
ending page: 162
doi: 10.15291/ars.4979

Eugen von Ransonnet-Villez između Japana i Jadrana
type: item
description: Barun Ransonnet (1838. – 1926.) bio je fascinantna ličnost mnogih interesa – slikar, diplomat i globetrotter koji je proputovao Bliski i Daleki istok – od Palestine i Egipta do Indije, Cejlona i Japana. Bio je među prvima koji su tehnički i umjetnički dokumentirali podmorski svijet. Njegova detaljna zapažanja o podvodnom svjetlu i boji čine srž njegove vizualne estetike: opći podvodni efekt boje znatno se razlikuje od kopnenih krajolika. Izumio je i konstruirao ronilačko zvono, potom i jednostavniji optički uređaj – svojevrsni podvodni teleskop ili periskop – kojim je promatrao morsko dno i izrađivao realistične skice jadranske flore i faune. Godine 1884. otkrio je Modru špilju na otoku Biševu. U članku o otkriću zapisao je kako ga je primarno zanimalo fotografiranje podmorja vlastoručno konstruiranom kamerom, što otvara mogućnost da su upravo tamo nastale najstarije podvodne fotografije – čak devet godina prije poznatih Boutanovih snimaka. Na Vis je stigao kao ilustrator na izdavačkom projektu Kronprinzenwerk (Die österreichisch- ungarische Monarchie in Wort und Bild). Ransonnetovo nasljeđe živi kroz sačuvane skice, litografije i slike koje se čuvaju u muzejima u Beču i Monaku. Svjedoče o osebujnom amalgamu znanstvene pronicljivosti i estetske osjetljivosti, što njegov rad čini zanimljivim i za povijest umjetnosti i znanosti.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: Eugen von Ransonnet-Villez
  topic: keywords
subject: Modra špilja na Biševu
  topic: keywords
subject: slikarstvo podmorja 19. stoljeća
  topic: keywords
subject: prve podvodne fotografije
  topic: keywords
creator: Joško Belamarić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 127
ending page: 150
doi: 10.15291/ars.4978

Ascesa assai sassosa
type: item
description: U radu je riječ o inženjeru Giovanniju Francescu Rossiniju (1688. – 1764.), napose njegovu izvještaju o obilasku Dalmacije 1749. godine, sačuvanome u Beču. Najprije je obišao sjevernu Dalmaciju, tj. mletačko-habsburško granično područje, a potom i mletačko-osmansku granicu sve do Kleka. Vratio se brodom duž obale, stigavši u Zadar, polaznu točku svojeg putovanja. U izvještaju najprije piše o dalmatinskim konjičkim vojarnama, o malim graničnim utvrdama, zatim o znatnijim naseljima dalmatinskog zaleđa, napokon o obalnim gradovima. Najzanimljiviji i najvredniji dokument, međutim, jest dnevnik njegova putovanja, iz kojega se doznaje mnogo o okolnostima i teškoćama s kojima se susretao, poput loših cesta i jednako takvih vremenskih uvjeta. Njegovi zapisi svjedoče o tome da je bio precizan, savjestan i požrtvovan, što su u svojem osvrtu potvrdili sindici istražitelji, koji su ga i bili uputili u tu misiju. U radu su iskorišteni i dragocjeni podatci o njegovoj karijeri, sadržani u dokumentu iz Archivio di Stato u Veneciji.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: utvrda
  topic: keywords
subject: vojarna
  topic: keywords
subject: Dalmacija
  topic: keywords
subject: Giovanni Francesco Rossini
  topic: keywords
subject: Mletačka Republika
  topic: keywords
subject: Osmansko Carstvo
  topic: keywords
creator: Andrej Žmegač
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 113
ending page: 126
doi: 10.15291/ars.4977

Atektonsko građeni retabli u Bakru – import srednjoeuropskih rješenja na periferiji Monarhije
type: item
description: U radu su analizirani i valorizirani gotovo istovremeno podignuti glavni oltar u crkvi Sv. Margarete i tri bočna oltara (oltar Sv. Križa, oltar sv. Ivana Krstitelja, oltar sv. Franje Paulskog) u crkvi Sv. Marije od Porta u Bakru, kroz razmatranje utjecaja i komparativnih modela zajedno s njihovom vremenskom, prostornom i kulturnom kontekstualizacijom. Naime, sredinom 18. stoljeća u crkvi Sv. Margarete na južnoj strani Bakarskog zaljeva podiže se glavni oltar čiji se tipološki srodnici pronalaze u njezinu neposrednom susjedstvu, na sjevernoj strani zaljeva u crkvi Sv. Marije od Porta. U panorami altarističke baštine Hrvatskog primorja i Kvarnera u kojoj od posljednje četvrtine 17. stoljeća prednjače djela u kamenu i mramoru, ovi su oltari drvorezbareni, a osim umjetničkih kvaliteta, ističu se i svojim, za hrvatsko priobalje, neuobičajenim kompozicijama atektonsko građenih retabala. Za razliku od sjeverne Hrvatske gdje su atektonski oltari zastupljeni u većoj mjeri, na području čitave jadranske obale oni predstavljaju tek usamljene primjere. U Bakru, koji tada pripada pod Litorale Austriacum, opremanje crkvenih ambijenata rješenjima udomaćenim na prostoru Habsburške Monarhije odraz je političke uprave koja je i na periferiji vlastitog teritorija željela ostaviti trag svoje prisutnosti.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Bakar
  topic: keywords
subject: crkva Sv. Margarete
  topic: keywords
subject: crkva Sv. Marije od Porta
  topic: keywords
subject: 18. stoljeće
  topic: keywords
subject: atektonsko građeni retabli
  topic: keywords
subject: retabli tipa uvećani okviri (Rahmenretabl)
  topic: keywords
creator: Martina Ožanić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 95
ending page: 112
doi: 10.15291/ars.4976

Bilješke za sakralnu topografiju Osora
type: item
description: U radu su sabrani podatci o crkvama i kapelama koje su postojale u urbanom arealu Osora, a kojima više nema traga. Znanja o tim građevinama vrlo su oskudna zbog niskog stupnja proučenosti pisane građe i tek djelomično provedenih arheoloških iskapanja. Uz sabiranje rijetkih navoda u literaturi, u ovom su radu sustavno analizirani najraniji izvori o crkvama: Popis dobara Osorske biskupije iz 1534., apostolske i kanonske vizitacije (Agostino Valier, 1579., Michele Priuli 1603., te Valerij Ponte, 1645.) te dio pisane građe osorske kancelacije iz prvih desetljeća 16. stoljeća. Dio proučenih crkava zabilježen je na katastarskoj izmjeri Franje I. iz 1821. godine. U radu je obrađeno četrnaest crkava koje su podijeljene na one izvan i unutar zidina, nakon sedamdesetih godina 15. stoljeća kada je gradnjom novoga „mletačkog” zida reduciran raniji areal grada. Rad donosi osnovne podatke o crkvama, ostatcima arhitekture i opreme, s namjerom da sabrani podatci posluže kao alat za daljnja istraživanja urbane i sakralne topografije Osora.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: Osor
  topic: keywords
subject: sakralna topografija
  topic: keywords
subject: arhivski izvori
  topic: keywords
subject: urbanizam
  topic: keywords
subject: sakralna arhitektura
  topic: keywords
creator: Matko Marušić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 79
ending page: 94
doi: 10.15291/ars.4975

Zadarski zlatar Martin Ivanov Sainović zvani Butafogo iz Kopra
type: item
description: Članak je posvećen zadarskom zlataru Martinu Ivanovu Sainoviću zvanom Butafogo iz Kopra, o kojemu je tijekom arhivskih istraživanja zadarskih bilježničkih spisa 16. stoljeća pronađeno četrdesetak dokumenata nastalih u razdoblju od 1524. do 1546. godine. Premda izvori za sada vrlo skromno osvjetljuju Butafogovo zlatarsko djelovanje, jer je u većini dokumenata zabilježen tek u svojstvu svjedoka, oni ipak pridonose širenju postojećih spoznaja o zadarskom zlatarstvu 16. stoljeća. Međutim, među pronađenim spisima ističe se zlatarova oporuka sastavljena 27. veljače 1546. godine, koja otkriva da je Butafogo u nepoznato vrijeme bio angažiran na izradi nekih dijelova na Škrinji sv. Šimuna Bogoprimca, koju je još u 14. stoljeću naručila ugarsko-hrvatska kraljica Elizabeta. No, budući da su podatci o Butafogovu radu na škrinji vrlo šturi, moguće je tek pretpostavljati koji su dijelovi nastali u njegovoj zlatarskoj radionici. Unatoč tomu, intervencija na najvažnijoj umjetnini zadarskog srednjovjekovlja, smješta Butafoga u skupinu istaknutijih protagonista zadarskog zlatarstva prve polovine 16. stoljeća.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: zlatarstvo
  topic: keywords
subject: zlatar Martin Ivanov Sainović zvani Butafogo iz Kopra
  topic: keywords
subject: škrinja sv. Šimuna u Zadru
  topic: keywords
subject: 16. stoljeće
  topic: keywords
subject: Dalmacija
  topic: keywords
subject: Zadar
  topic: keywords
creator: Đurđina Lakošeljac
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 53
ending page: 78
doi: 10.15291/ars.4974

Nova identifikacija ninskih relikvijara poznatih kao škrinjice sv. Asela i sv. Marcele
type: item
description: Rad predstavlja prilog raspravi o kultu ninskih svetaca zaštitnika putem identifikacije dvaju srednjovjekovnih ninskih relikvijara poznatih u literaturi kao škrinjice – relikvijari sv. Asela i sv. Marcele. Svrha je rasprave potkrijepiti i detaljnije obrazložiti autorovu prije iznesenu pretpostavku da je drugi od dvaju relikvijara u domaćoj historiografiji bio pogrešno identificiran. Na tom tragu, putem raščlambe i tumačenja sačuvanih popisa ninskih relikvijara, pokazuje se da je, nasuprot proširenom mišljenju, zapravo riječ o relikvijarima sv. Asela i, vjerojatno, sv. Ambroza. Taj zaključak ne samo što pomaže razumjeti ikonografiju obaju relikvijara već doprinosi i rasvjetljavanju zbunjujućih i dosad nerazriješenih odnosa između troje ninskih svetaca zaštitnika. Naime, upozoravajući na činjenicu da evidencija o povezivanju sv. Marcele s drugom dvojicom ninskih svetaca zaštitnika nije poznata prije 15. stoljeća, autor zaključuje da predmetni relikvijar povijesno nije bio smatran relikvijarom sv. Marcele prije 19. stoljeća.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: gradski svetci zaštitnici
  topic: keywords
subject: relikvijari
  topic: keywords
subject: srednjovjekovni Nin
  topic: keywords
subject: sv. Ambroz
  topic: keywords
subject: sv. Asel
  topic: keywords
subject: sv. Marcela
  topic: keywords
creator: Trpimir Vedriš
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 31
ending page: 52
doi: 10.15291/ars.4973

Dva priloga poznavanju djela klesarskih radionica u Zadru
type: item
description: Štivo je rasprava o baroknome počasnom spomeniku istaknutome na obrazu bočnoga krila Providurove palače, te o ulomcima romaničkih reljefa koji su preklesani postali dio građe za taj spomenik. On je nastao zacijelo u ranim godinama 17. stoljeća, kada je palača podignuta te posvjedočena i s natpisom na pročelju iz 1607. godine. U 19. stoljeću ona je opsežno preuređena i povišena. Tada je spomenik s nepoznatoga prvotnog položaja premješten tamo gdje se i danas nalazi. S nedavno provedenim konzervatorskim radovima otkriveni su ulomci reljefa koji stilskim odlikama govore o djelima romaničke klesarske radionice iz 12. i 13. stoljeća. To su dijelovi liturgijskoga namještaja, možda ograde svetišta ili ograde propovjedaonice, iz neke zadarske crkve. Pored palače nalazi se bazilika Sv. Stjepana. U vremenu građenja palače crkva je opsežno preuređena, a 1632. godine i posvećena kao novi hram Sv. Šime. Ipak, nije moguće sa sigurnošću tvrditi da su romanički ulomci iz građe baroknoga spomenika dijelovi negdašnjega kamenog namještaja upravo iz te bazilike. Međutim, oni znatno pridonose spoznaji o većoj djelatnosti i većem broju djela vrijedne klesarske radionice u Zadru iz romaničkoga razdoblja.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Zadar
  topic: keywords
subject: barok
  topic: keywords
subject: spomenik
  topic: keywords
subject: palača
  topic: keywords
subject: romanika
  topic: keywords
subject: liturgija
  topic: keywords
subject: reljef
  topic: keywords
subject: ulomak
  topic: keywords
creator: Pavuša Vežić
rights: Autorska prava (c) 2025 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 19
ending page: 30
doi: 10.15291/ars.4972

Nekoliko novih zapažanja o korčulanskoj obitelji Signija i dataciji hrama Venere Pelagije u Potirni na Korčuli
type: item
description: Natpis iz Potirne na otoku Korčuli koji svjedoči o gradnji hrama koji je izvjesna Signija Ursa posvetila Veneri Pelagiji od svojega je pronalaska privukao stanovitu pozornost, ali su ipak neka od ključnih pitanja povezanih sa sadržajem natpisa ostala nerazriješena. U tom smislu, niz pitanja povezanih s njegovom preciznijom datacijom, podrijetlom naručiteljice, nesumnjivo rijetkog imena, kao i pitanje vrlo specifične, dapače jedinstvene, posvete hrama Veneri Pelagiji i dalje ostaju otvorena. I dok na neka od tih pitanja dugo nije bilo moguće ponuditi odgovor, recentnija otkrića povezana s obitelji Signija, kao i sa značenjem kulta Venere Pelagije u sklopu Oktavijanova/Augustova „kulturnog programa” danas otvaraju mogućnosti za ponovno promišljanje korčulanskog natpisa.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: otok Korčula
  topic: keywords
subject: Potirna
  topic: keywords
subject: Oktavijanovo/Augustovo doba
  topic: keywords
subject: Signiji
  topic: keywords
subject: kult Venere Pelagije
  topic: keywords
creator: Tin Turković
rights: Autorska prava (c) 2025 Tin Turković https://creativecommons.org/licenses/by/4.0/
date: 2026-05-05
publication date: 2026-05-05
starting page: 7
ending page: 18
doi: 10.15291/ars.4971

Radoslav Tomić – In memoriam
type: item
description: U Splitu je u nedjelju, 17. ožujka 2024. nakon teške bolesti u 68. godini preminuo akademik Radoslav Tomić, povjesničar umjetnosti, vodeći hrvatski stručnjak za figuralnu umjetnost renesanse i baroka. Započeo je svoje djelovanje u Splitu kao muzealac, a zatim kao konzervator u službi zaštite spomenika kulture, a potom kao istraživač u Institutu za povijest umjetnosti u Zagrebu. Od 1997. godine bio je prof. za umjetnost baroka na Filozofskom fakultetu u Zadru. Od 2010. godine je redoviti član HAZU-a. Autor je vrijednih izložbenih projekata: o umjetničkoj baštini Kotorske biskupije 2009., o djelima mletačkog slikarstva u Dalmaciji 2011., te o slikarstvu talijanskog baroka u Hrvatskoj 2015. Autor je više knjiga: o baroknim oltarima u Dalmaciji 1995., o splitskoj slikarskoj baštini u razdoblju mletačke vladavine 2002., o Lottovu portretu Tome Nigera 2021. U ediciji Umjetnička baština Zadarske nadbiskupije obrađuje novovjekovno slikarstvo i skulpturu zadarske dijeceze. Posljednjom knjigom Znakovi identiteta. Sveci zaštitnici u umjetnosti 17. i 18. stoljeća u Dalmaciji, Boki kotorskoj i Dubrovačkoj Republici (2021.) sintetizira svoja dugogodišnja istraživanja.
subject: In memoriam
  topic: section
subject: Radoslav Tomić
  topic: keywords
subject: renesansa
  topic: keywords
subject: barok
  topic: keywords
subject: slikarstvo
  topic: keywords
subject: kiparstvo
  topic: keywords
creator: Nikola Jakšić
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 455
ending page: 460
doi: 10.15291/ars.4654

„Podrška, predah, utjeha”
type: item
description: U izložbi Godišnji odmor u Kneževoj palači u Zadru (2. svibnja – 14. lipnja 2024.) Mare Milin vodi nas kroz šest poglavlja osobnih krajolika, prikladno nazvanih po akronimu njezina prezimena: marstrand, izautobusne, ludusi, intermezza, nokturna. Svaka serija fotografija poziva na introspekciju i bijeg od svakodnevnog kaosa, nudeći osjećaj mira i kontemplacije. Kvadratni formati, višestruke ekspozicije i igra svjetla stvaraju apstrahirane intimne pejzaže koji, uz harmoničnu glazbenu podlogu, okupljaju slike, zvukove i emocije u jedinstveno iskustvo. Ljudski lik, ako se i pojavi, ostaje prisutan tek kao osnovni obris, silueta u kadru, stapajući se s prirodom koja ga okružuje. Fotografija Mare Milin lišena je izravnog aktivizma, ali nosi suptilni socijalni moment – terapeutsku kvalitetu koja nas na trenutak odvaja od bučne, umarajuće stvarnosti i donosi tračak mira u turbulentnom vremenu.
subject: Osvrt na izložbu
  topic: section
subject: Mare Milin
  topic: keywords
subject: fotografija
  topic: keywords
subject: Kneževa palača
  topic: keywords
subject: Zadar
  topic: keywords
subject: izložba Godišnji odmor
  topic: keywords
subject: krajolici
  topic: keywords
creator: Nikola Zmijarević
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 450
ending page: 454
doi: 10.15291/ars.4653

Usidren u genius loci
type: item
description: U osvrtu na biografiju hrvatskog povjesničara umjetnosti Branka Fučića, koju je objavio riječki povjesničar umjetnosti Marijan Bradanović, izdvajaju se ključne odlike osobnog i akademskog habitusa kakve se razabiru u opusu i životu toga uglednog humanista druge polovice 20. stoljeća. U složenim društvenim okolnostima tih vremena, Fučić je formirao jedinstven metodološki model povijesti umjetnosti i kulture koji je u neku ruku anticipirao danas globalno aktualne pristupe. Sveukupnost dinamike arhitektonskih i likovnih tendencija određenog mjesta on je definirao višestoljetnima, mjesno ustaljenim životnim specifičnostima koje pak proizlaze iz ključnih odlika prirodnog i kulturnog krajolika u kojem su nastale. Uvijek nekako onkraj fokusa nacionalnoga akademskog i kulturnog života, Fučić je u razdoblju samoupravnog socijalizma, kao i u naknadnim preslagivanjima devedesetih godina 20. stoljeća zadržao svježinu i neovisnost autentičnog humanista koji ne odustaje od pomno građenih etičkih standarda, pa i po cijenu društvene i stručne marginalizacije od političkih i kulturnih elita.
subject: Prikaz knjige
  topic: section
subject: Branko Fučić
  topic: keywords
subject: Kvarner
  topic: keywords
subject: Istra
  topic: keywords
subject: genius loci
  topic: keywords
subject: hrvatska povijest umjetnosti
  topic: keywords
creator: Laris Borić
rights: Autorska prava (c) 2024 Laris Borić https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 445
ending page: 449
doi: 10.15291/ars.4652

Prikaz knjige
type: item
description: Knjiga Emila Hilje obrađuje do sada najmanje poznato, zadnje poglavlje u nastanku šibenske katedrale Sv. Jakova koje obuhvaća period od šest desetljeća, točnije od smrti Nikole Firentinca (o. 1506. godine) i posvećenja katedrale 1556. godine, pa sve do prvih radova na sanaciji njezina krova desetljeće poslije. Premda su donekle očekivani rezultati izostali, a tiču se preciznijeg definiranja uloge svakog od dvojice zadnjih protomajstora, Bartula Jakovljeva iz Mestre i njegova sina Jakova, ipak sada doznajemo mnogo više o djelatnosti majstora iz njihova užeg i šireg kruga. Među njima istaknuto mjesto zauzima Bartulov drugi sin Frane, znan i po nadimku Keko (Checco). Zaronivši duboko u šibenski arhiv, autor je iz gotovo nepregledne količine posve novih i nepoznatih dokumenata na svjetlo dana izvukao ne samo brojne važne i manje važne majstore već i neke sporedne vrlo živopisne likove pruživši na kraju zaokruženo, čitljivo i nadasve interesantno štivo koje baca novo svjetlo ne samo na dovršenje šibenske katedrale već i na ukupni život Krešimirova grada u tome teškom razdoblju njegove povijesti.
subject: Prikaz knjige
  topic: section
subject: nastanak katedrale Sv. Jakova
  topic: keywords
subject: Bartul Jakovljev iz Mestre
  topic: keywords
subject: Frane Bartulov (Checco)
  topic: keywords
subject: izgradnja svodova šibenske katedrale
  topic: keywords
subject: uređenje i opremanje unutrašnjosti katedrale
  topic: keywords
creator: Predrag Marković
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 439
ending page: 444
doi: 10.15291/ars.4651

Uz osvrt na pitanje o vremenu građenja romaničke katedrale u Zadru
type: item
description: Štivo je osvrt autora knjige o romaničkoj katedrali u Zadru na zapažanja o njoj koja je iznio Predrag Marković s Filozofskog fakulteta u Zagrebu. Uz zapise Daniela Farlatija, povjesničara iz 18. stoljeća, Marković tumači da je izgradnja crkve započela potkraj 12. stoljeća te je dovršena stoljeće potom. Ipak, ne postoje vjerodostojni povijesni izvori iz vremena građenja bazilike. Stoga pisac knjige o njoj arhitekturu crkve povezuje s kulturnim ambijentom u kojem je nastala, a u kojem su tijekom 12. stoljeća podignute i ostale romaničke sakralne građevine u Zadru. Zato katedralu datira u vrijeme prvoga zadarskog nadbiskupa Lampridija (1154. – 1178.). Poslije, u doba nadbiskupa Lovre Perijandera (1245. – 1287.) ona je produžena na pročelnoj strani, čak s nekim elementima već gotičke arhitekture, te posvećena 1285. godine.
subject: Reagiranje/polemika
  topic: section
subject: Zadar
  topic: keywords
subject: katedrala
  topic: keywords
subject: arhitektura
  topic: keywords
subject: romanika
  topic: keywords
creator: Pavuša Vežić
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 433
ending page: 438
doi: 10.15291/ars.4650

Umjetnost kao ekozofija
type: item
description: Teza ovog rada počiva na tome da suvremene hibridne umjetničke prakse teže transformaciji svoje svrhe k održavanju ravnoteže između političkih i ekoloških infrastruktura, čineći tako društvena i pitanja životne sredine uočljivim i zagovarajući načine ljudskog postojanja u integrativnom odnosu sa svojim okruženjem. U doba koje se suočava s razornim posljedicama tehnološkog razvoja, zloupotrebom znanosti u svrhu profita i antagonizmima ekonomske dinamike, umjetnička djela predlažu alternativne i raznovrsne načine postojanja unutar kolektiva, u pokušaju da rekonfiguriraju veze između ljudske subjektivnosti i vanjskog svijeta. Odabrana studija slučaja za ovaj tekst umjetnički je projekt s nazivom Suočavanje s vegetalnom drugošću: Fitoteratologija čiji je autor Špela Petrič. Dva argumenta na koja se ovaj rad fokusira jesu koncept ekozofije Félixa Guattarija kao okvir za hibridne umjetničke strategije i argument Donne Haraway iz knjige When Species Meet o potrebi da se destabiliziraju tradicionalne hijerarhije moći među vrstama. Cilj ovog rada jest pokazati kako umjetnost ima moć da destabilizira antropocentrične perspektive. U tekstu se rabi transdisciplinarni pristup, a primijenjene su istraživačke metode: analiza, sinteza, opservacija i komparativna analiza tekstova.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: hibridna umjetnost
  topic: keywords
subject: antropocentrizam
  topic: keywords
subject: ekofilozofija
  topic: keywords
subject: Félix Guattari
  topic: keywords
subject: Donna Haraway
  topic: keywords
subject: Špela Petrič
  topic: keywords
creator: Kristina Ćatović
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 415
ending page: 430
doi: 10.15291/ars.4649

Tragom nepoznatih umjetničkih dodira Ivana Meštrovića i Zlatka Šulentića
type: item
description: Članak istražuje složene i dosad nedovoljno istražene umjetničke odnose između Ivana Meštrovića i Zlatka Šulentića, ključnih figura moderne umjetnosti u Hrvatskoj. Osobita je pozornost usmjerena na atribuciju Meštrovićeve karikature Zlatku Šulentiću koja se analizira u odnosu na druge karikaturalne prikaze kiparova lika. Na temelju arhivske dokumentacije, članak rasvjetljava Meštrovićevu do sada zanemarenu ulogu u uređenju Jugoslavenske učionice na Sveučilištu u Pittsburghu. Pritom se interpretira Portret Josipa Jurja Strossmayera, djelo Zlatka Šulentića koje se povezuje s pripremnim crtežima koji su sačuvani, ali i ističu važne Meštrovićeve skulptorske donacije Autoportret i Portret Mihajla Pupina. U fokusu je i Šulentićevo preuzimanje Meštrovićevih funkcija na Kraljevskoj akademiji za umjetnost i umjetni obrt u Zagrebu između 1941. i 1942. godine, što dodatno oslikava njihovu suradnju i povjerenje. Istaknuti su i drugi dodiri, kao što je ranije zajedničko izlaganje s Grupom nezavisnih umjetnika i Šulentićevo vrsno portretno djelo Dječak koje je došlo u Meštrovićevo vlasništvo. Članak završava stilsko-morfološkom analizom ekspresionizma u opusu obojice umjetnika, na odabranim primjerima djela, čime se doprinosi razumijevanju njihovih dosega unutar hrvatske moderne umjetnosti.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Ivan Meštrović
  topic: keywords
subject: Zlatko Šulentić
  topic: keywords
subject: karikatura
  topic: keywords
subject: Jugoslavenska učionica u Pittsburghu
  topic: keywords
subject: portreti
  topic: keywords
subject: Akademija likovnih umjetnosti
  topic: keywords
subject: ekspresionizam
  topic: keywords
creator: Dalibor Prančević
creator: Nevenka Šarčević
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 391
ending page: 414
doi: 10.15291/ars.4648

Fitofil Matisse
type: item
description: Ovaj ogled nastoji otkriti vegetalne i vegetativne sile na kojima počiva stvaralački postupak Henrija Matissea, obrazlažući da se fitofilija odrazila na svaki aspekt njegova slikarskog postupka. Oslanjajući se na umjetnikove iskaze i šira filozofska promišljanja biljnog života, autor postavlja četiri ključne i tijesno povezane tvrdnje. Kao prvo, Matisseov pristup motivu podrazumijeva poniranje u nesvjesno, vegetativno umno stanje, u kojem se opaženi entiteti pojavljuju kao strujenja vegetalnih energija, a ne kao čvrste stvari. Ovo umno stanje ostvaruje se kroz kumulativni čin slikanja i crtanja, zbog kojeg Matisseova djela postaju pupajući piktoralni sklopovi. Kao drugo, matiseovska kompozicija podrazumijeva vegetalnu organizaciju koju karakteriziraju multifokalnost, kromatski intenzitet i prostorno širenje. Uz to, zahvaljujući svojemu biljolikom nadimanju i dilataciji, njegova djela umirujuće djeluju na promatrača i bude njegovu vegetativnu dušu. Konačno, u ovom ogledu Matisse se ne prikazuje samo kao slikar čija djela nastanjuju vegetalni oblici, već kao fitozof čije duboko poznavanje biljnog života prožima i oblikuje sve konstruktivne elemente njegovih kompozicija.
subject: Esej
  topic: section
subject: Henri Matisse
  topic: keywords
subject: fitofilija
  topic: keywords
subject: multifokalnost/širenje
  topic: keywords
subject: vegetativna duša
  topic: keywords
subject: arabeska
  topic: keywords
subject: boja
  topic: keywords
creator: Milovan Novaković
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 375
ending page: 390
doi: 10.15291/ars.4647

Fragmentiranje portreta i rascijepljeni subjekt u umjetničko-istraživačkom projektu Super heroine Nadije Mustapić
type: item
description: Tekst se bavi analizom koncepta audiovizualne instalacije radnog naziva Superheroine riječke umjetnice Nadije Mustapić gdje umjetnica istražuje temu položaja žena u nedavnoj pandemiji koronavirusa. Mustapić zanimaju nove rodne, klasne i rasne definicije rada u suvremenom društvu koje je pokazala ili dodatno naglasila izvanredna situacija uzrokovana virusom (poput rada od kuće) te jednako tako feministički odgovor na novostvorene i nametnute stereotipe. Vizualni dio instalacije zamišljen je kao video velikog formata projiciran u izložbenom prostoru. Tehnikama preklapanja, maskiranja, „slajsanja” videosnimaka mnogobrojnih (više od 100) žena kako stoje pred kamerom u punom formatu, umjetnica oblikuje kompozitnu sliku (univerzalnog) ženskog lika sastavljanog od mnoštva vertikalnih traka. Te su trake fragmenti videoportreta različitih žena snimljenih iz iste točke promatranja. Cilj je teksta pokazati na koji način ovakav pristup reflektira rakurs umjetnice i podupire koncept rada. Analiza se temelji na izabranim aspektima teorije umjetnosti koji uključuju: strategije fragmentiranja portreta, diskurzivnu analizu odabranog rakursa umjetnice iz feminističke perspektive, kao i psihoanalitički pristup fenomenu rascijepljenosti i decentriranosti postmodernog subjekta.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: decentriranost postmodernog subjekta
  topic: keywords
subject: feministički diskurs
  topic: keywords
subject: fragmentiranje portreta
  topic: keywords
subject: instalacija Superheroine
  topic: keywords
subject: Nadija Mustapić
  topic: keywords
subject: poliperspektivizam
  topic: keywords
creator: Katarina Rukavina
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 363
ending page: 372
doi: 10.15291/ars.4646

Carlo Sbisà
type: item
description: Članak se bavi temom zidnog fresko slikarstva promoviranog u službi vladajuće ideologije u razdoblju između dva svjetska rata u Italiji, odnosno Rijeci koja je tada u njezinu sastavu. Za studiju slučaja odabrana je freska D’Annunzio detta la Carta del Quarnaro autora Carla Sbisàa iz Trsta, realizirana 1942. godine u atriju stambeno-poslovne palače Albori (Riječki neboder), uključujući usporedbu sa situacijom na tom planu u Trstu, Firenci i Milanu, kulturnim središtima gdje se umjetnik formirao i djelovao. Carlo Sbisà prije angažmana u Rijeci zaokružio je svoj opus zidnog slikarstva u rodnom gradu (Trstu), što je imalo presudan utjecaj i na koncipiranje navedene freske. Namjera ovog rada jest upozoriti upravo na tu fresku te na činjenicu da ona nije u potpunosti uništena. Rad predstavlja i prilog valorizaciji jedine zidne fresko dekoracije koju je Carlo Sbisà ostvario izvan Trsta, a koja u sadržajnom i likovno-formalnom pogledu nadilazi ideološki okvir vremena u kojem je nastala. Sbisàova freska u Rijeci čini integralni dio građevine unutar koje je izvedena, te je ilustrativni primjer reafirmacije fresko slikarstva u međuratnom razdoblju u Italiji, što je imalo odraza i u lokalnom kontekstu.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Carlo Sbisà
  topic: keywords
subject: Rijeka
  topic: keywords
subject: palača Albori
  topic: keywords
subject: freska D’Annunzio detta la Carta del Quarnaro
  topic: keywords
subject: zidno slikarstvo
  topic: keywords
subject: međuratno razdoblje
  topic: keywords
creator: Julija Lozzi Barković
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 337
ending page: 362
doi: 10.15291/ars.4645

Pero i Melko Čingrija
type: item
description: Pored prije istraživanih i publiciranih političkih i gospodarskih aktivnosti dr. Pera i dr. Melka Čingrije rad je fokusiran na njihov važan i gotovo nepoznati utjecaj u razvoju umjetničke infrastrukture i likovnog života Dubrovnika od posljednjih desetljeća 19. stoljeća do početka Drugoga svjetskog rata. Svoj politički program afirmacije nacionalnog identiteta transponirali su u sferu umjetnosti. Različite oblike potpore likovnim umjetnostima vidljive u radu Pera Čingrije nastavlja istim intenzitetom i raznolikošću i Melko Čingrija. Kod obojice također uočavamo iznimnu energičnost i odluke vođene vlastitim prosudbenim sustavom, bez povlađivanja ili prepuštanja tuđim sudovima. Te procese možemo pratiti mecenatskim potporama usmjerenim pojedinim umjetnicima, organizacijom umjetničkih izložbi i angažmanom pri organizaciji narudžbi, financiranja i postavljanja javnih spomenika. Nadalje, s nekim umjetnicima održavaju prijateljske veze, a često ih i financijski pomažu. Neke njihove tendencije, sukladne duhu vremena, ostale su platforma sljedeće generacije inicijatora umjetničkih aktivnosti, a rezultati njihovih zajedničkih nastojanja jesu današnje ustanove u kulturi u Dubrovniku.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: Pero Čingrija
  topic: keywords
subject: Melko Čingrija
  topic: keywords
subject: Dubrovnik
  topic: keywords
subject: likovne umjetnosti
  topic: keywords
subject: pokrovitelji umjetnosti
  topic: keywords
subject: organizacija umjetničkih aktivnosti
  topic: keywords
creator: Sanja Žaja Vrbica
creator: Kornelija Bašica
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 319
ending page: 336
doi: 10.15291/ars.4644

Ljetnikovac Crijević-Pucić na Pilama u Dubrovniku
type: item
description: Iako je ljetnikovac Crijević-Pucić na Pilama u Dubrovniku odavno visoko valoriziran, dosadašnja znanstvena obrada uglavnom je bila usmjerena na pitanja ishodišta arhitektonske koncepcije sklopa, njezine stilske i šire kulturološke interpretacije te na dataciju i atribuciju kamene plastike kuće i vrta, dok kasnije intervencije, pogotovo sudbina ljetnikovca nakon pada Dubrovačke Republike, nisu budile veći interes istraživača. Stoga se u radu nastoji rekonstruirati, interpretirati i valorizirati temeljit obnoviteljski zahvat proveden u sedmom desetljeću 19. stoljeća. Njega je na ljetnikovcu spaljenom 1806. godine proveo tadašnji vlasnik, grof Mato Pucić. Nadalje, na temelju arhivske građe i materijalnih tragova, nastoji se utvrditi izvorni obuhvat južnog vrta ljetnikovca, koji je u nepoznatim okolnostima reduciran tijekom 19. stoljeća. Obrađuju se i svi kasniji zahvati na ljetnikovcu, koji svjedoče o promjenjivoj sudbini ovoga iznimnog spomenika nakon što sredinom 20. stoljeća dobiva javnu namjenu.
subject: Izvorni znanstveni članak
  topic: section
subject: arhitektura 19. stoljeća
  topic: keywords
subject: Dubrovnik
  topic: keywords
subject: krajobrazna arhitektura
  topic: keywords
subject: ladanjska arhitektura Dubrovnika
  topic: keywords
subject: ljetnikovac Crijević-Pucić
  topic: keywords
subject: povijest konzervacije
  topic: keywords
subject: zaštita kulturnih dobara
  topic: keywords
creator: Antun Baće
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 297
ending page: 318
doi: 10.15291/ars.4643

Za Jurja Pavlovića
type: item
description: U članku se priopćava postojanje portreta obitelji Marović koji se pripisuje Jurju Pavloviću na temelju iskaza Ivana Kukuljevića Sakcinskog, koji se do sada smatrao zagubljen. Portret se čuva u negdašnjem Istituto Canal Marovich ai Servi u Veneciji. Slika se analizira s ikonografskog aspekta, odnosno svraća se pozornost na detalj pisma koji Ana Marija Marović drži u rukama. Budući da je riječ o pismu austrijske carice Marije Ane iz 1845. godine, koje je primila u znak zahvale za sliku koju je carici naslikala, predlaže se teza da je taj događaj bio i neposredni povod portretiranja obitelji, što potvrđuje i pisani izvor koji sliku datira u ljeto 1846. godine. Slika se nadalje analizira sa stilskog gledišta te se propituju argumenti koji govore u korist Pavlovićeva autorstva; predlaže se smještanje djela u drugo stvaralačko razdoblje slikara te se uspoređuju elementi slikarske izvedbe koji ga dovode u vezu s drugim poznatim djelima. Također, slika se žanrovski identificira kao obiteljski portret te se vrednuje kao jedini primjer svoje vrste u Pavlovićevoj portretistici. Na kraju se naglašava da Pavlovićev portretistički opus valja sagledavati u znaku stilskog kontinuiteta između romantizma i ranog, tj. bidermajerskog realizma.
subject: Prethodno priopćenje
  topic: section
subject: Juraj Pavlović
  topic: keywords
subject: Ana Marija Marović
  topic: keywords
subject: portret
  topic: keywords
subject: slikarstvo 19. stoljeća
  topic: keywords
subject: Venecija
  topic: keywords
subject: Dalmacija
  topic: keywords
creator: Ivana Mance Cipek
rights: Autorska prava (c) 2024 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
date: 2025-02-12
publication date: 2025-02-12
starting page: 287
ending page: 296
doi: 10.15291/ars.4642